Tab. 1: Medzinárodná konkurencieschopnosť slovenského výskumu a vývoja v rámci súťaže v Európskom výskumnom priestore (6. rámcový program EÚ pre výskum a vývoj)

Krajina	
Počet obyvateľov	
Počet projektov	
Získaná suma
             (euro)	
Získaná suma na obyvateľa
(euro)	
Suma/projekt
(euro)	
Rakúsko (AT)	8 148 691	675	198 792 949	24,39	294 508	
Cyprus (CY)	780 133	81	13 614 899	17,45	168 085	
Česká republika (CZ)	10 241 138	348	53 975 854	5,27	155 103	
Nemecko (DE)	82 431 390	3919	1 778 922 009	21,58	453 922	
Dánsko (DK)	5 432 335	560	175 508 395	32,31	313 407	
Estónsko (EE)	1 332 893	113	10 615 304	7,96	93 940	
Fínsko (FI)	5 223 442	540	196 094 090	37,54	363 137	
Francúzsko (FR)	60 656 178	2975	1 548 215 618	25,52	520 408	
Grécko (GR)	10 668 354	825	193 128 783	18,10	234 095	
Maďarsko (HU)	10 006 835	390	53 316 739	5,32	136 709	
Litva (LV)	3 596 617	95	9 401 226	2,61	98 960	
Malta (MT)	398 534	50	4 704 023 	11,80	94 080	
Poľsko (PL)	38 635 144	668	86 557 369	2,24	129 576	
Švédsko (SE)	9 001 774	1035	369 307 680	41,02	356 819	
Slovinsko (SI)	2 011 070	185	28 253 296	14,05	152 720	
Slovensko (SK)	  	5 431 363	136	14 505 174	2,67	106 655	
Zdroj: databáza Európskej komisie k marcu 2005 a www.cia.gov

Komentár

Slovenské subjekty výskumu a vývoja sú neúspešné v súťaží v rámci Európskeho výskumného priestoru (6. rámcový program EÚ pre výskum a vývoj).

V porovnaní napr. so Slovinskom, ktoré je ohľadom počtu obyvateľov menšie ako Slovensko sme získali o polovičku menej finančných prostriedkov. Česká republika získala 3,7x viac finančných prostriedkov, ako slovenskí výskumníci. 

Ak uvedené čísla vydelíme počtom obyvateľov, t.j. použijeme ukazovateľ získaný objem EUR na 1 obyvateľa zo 6. rámcového programu EÚ pre výskumu a vývoj, sme s približne rovnakou hodnotou na posledných miestach s Poľskom a Litvou.

Ešte alarmujúcejším je príliš vysoký podiel podporných projektov na celkovom počte úspešných projektov riešených v rámci 6. RP – ide o typ projektov, činnosti v rámci ktorých nemajú priamy výskumný charakter, alebo ekonomický dopad. Z celkového počtu úspešných projektov so slovenskou účasťou tvoria takéto projekty až 60%. Uvedená skutočnosť súčasne nepriaznivo ovplyvňuje výšku finančného príspevku EK, keďže takýto typ projektov má len malý rozpočet. Ako negatívny možno hodnotiť aj fakt, že na univerzitách, ktoré by mali realizovať samotný výskum tvorí tento typ projektov až 70 %.

Dôvodom vyššie uvedených faktov je okrem iného nedostatočné vybavenie prístrojovou a laboratórnou technikou inštitúcií výskumu a vývoja v rámci celého Slovenska, t.j. aj v rámci Bratislavy. Bez samotných prístrojov, na ktorých sa realizuje výskum, nemajú slovenské výskumné kolektívy čo ponúknuť v medzinárodnej súťaži – t.j. nie sú schopné ponúknuť kvalitné výstupy európskej/svetovej úrovne.