D Ô V O D O V Á   S P R Á V A

A.	Všeobecná časť

Podľa Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2004 je úlohou Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky predložiť na rokovanie vlády Slovenskej republiky návrh zákona o doplnkovom dôchodkovom sporení. Cieľom návrhu zákona je odstrániť nedostatky súčasnej právnej úpravy doplnkového dôchodkového poistenia, zvýšiť jeho transparentnosť a transformovať doplnkové dôchodkové poisťovne na štandardné subjekty finančného trhu.
Systém dobrovoľného doplnkového dôchodkového poistenia založený na zamestnávateľsko-zamestnaneckom princípe alebo na individuálnom princípe predstavuje štandardnú a významnú súčasť dôchodkových systémov v Európe. Európsky model dôchodkového systému je založený na troch pilieroch, a to prvom povinnom štátnom priebežne financovanom dôchodkovom systéme, druhom dobrovoľnom zamestnaneckom dôchodkovom systéme a treťom súkromnom dôchodkovom poistení, založenom na individuálnom princípe. Model dôchodkového systému v Slovenskej republike je odlišný od modelu dôchodkového systému v EÚ a jeho štruktúra je nasledovná:
1.	povinné dôchodkové poistenie, dávkovo definované, financované priebežne, vykonávané Sociálnou poisťovňou na základe zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení od 1. januára 2004,
2.	povinné starobné dôchodkové sporenie, príspevkovo definované, financované prostredníctvom kapitalizácie, vykonávané dôchodkovými správcovskými spoločnosťami na základe č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov od 1. januára 2005,
3.	dobrovoľné doplnkové dôchodkové poistenie, príspevkovo definované, financované prostredníctvom kapitalizácie, vykonávané doplnkovými dôchodkovými poisťovňami na základe zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 123/1996 Z. z. o doplnkovom dôchodkovom poistení zamestnancov a o zmene a doplnení niektorých zákonov od roku 1996, daňovo zvýhodnené.
Dôvodom zavedenia doplnkového dôchodkového poistenia do dôchodkového systému v roku 1996 bolo umožniť občanom získať doplnkový dôchodkový príjem v starobe doplnkový dôchodkový príjem v prípade skončenia výkonu prác, ktoré sú zaradené na základe rozhodnutia orgánu na ochranu zdravia do kategórie 3 alebo 4. Doplnkové dôchodkové poistenie bolo pri vzniku v roku 1996 založené výlučne na zamestnávateľsko-zamestnaneckom princípe,  t. j. účasť na doplnkovom dôchodkovom poistení bola umožnená zamestnancom na základe kolektívnej dohody. Doplnkové dôchodkové poistenie sa tak stalo významnou súčasťou podnikovej sociálnej politiky. Od roku 2001 bola umožnená účasť na doplnkovom dôchodkovom poistení samostatne zárobkovo činným osobám a spolupracujúcim osobám samostatne zárobkovo činných osôb a zamestnávateľsko-zamestnanecký princíp bol doplnený o princíp individuálneho vstupu do systému doplnkového dôchodkového poistenia. Ďalší posun nastal od roku 2004, v ktorom sa umožnila účasť na doplnkovom dôchodkovom poistení fyzickým osobám, ktoré vykonávajú štátnu službu v štátnozamestnaneckom pomere.
	Doplnkové dôchodkové systémy založené na zamestnaneckom alebo individuálnom princípe napĺňajú jeden zo základných cieľov Rímskej zmluvy, t. j. dosiahnuť vysokú úroveň sociálnej ochrany pre všetkých pracujúcich.  Do systému doplnkového dôchodkového poistenia v Slovenskej republike sa od jeho vzniku  k 31. decembru 2003 zapojilo 550 000 občanov a stal sa významnou súčasťou dôchodkového systému na Slovensku. 
Predložený návrh zákona upravuje osobný rozsah doplnkového dôchodkového sporenia, vznik, prerušenie a zánik doplnkového dôchodkového sporenia, platenie príspevkov na doplnkové dôchodkové sporenie, vecný rozsah doplnkového dôchodkového sporenia, vznik a činnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, vytváranie a správu doplnkových dôchodkových fondov, dohľad nad vykonávaním doplnkového dôchodkového sporenia a transformáciu doplnkových dôchodkových poisťovní na doplnkové dôchodkové spoločnosti.
Cieľom predloženého návrhu zákona je transformovať systém doplnkového dôchodkového poistenia na systém doplnkového dôchodkového sporenia, v ktorom sa umožňuje účasť nielen zamestnancom, ale každej fyzickej osobe staršej ako 18 rokov. Navrhuje sa zachovanie zamestnávateľsko-zamestnaneckého princípu popri možnosti individuálneho vstupu do systému doplnkového dôchodkového sporenia pre každú fyzickú osobu, ktorá dovŕšila najmenej 18 rokov veku. 
Navrhuje sa zachovanie povinnosti platenia príspevkov na doplnkové dôchodkové sporenie zamestnávateľom za zamestnancov, ktorí vykonávajú práce zaradené na základe rozhodnutia príslušného orgánu na ochranu zdravia ľudí do kategórie 3 alebo 4 najmenej vo výške 2 % z vymeriavacieho základu zamestnanca. 
Navrhuje sa, aby doplnková dôchodková spoločnosť, ktorá bude vykonávať doplnkové dôchodkové sporenie, vyplácala dočasný doplnkový starobný dôchodok, dočasný doplnkový výsluhový dôchodok, jednorazové vyrovnanie a odstupné.  
Navrhuje sa sprísnenie podmienok na vyplácanie doplnkového starobného dôchodku. Navrhuje sa zvýšenie minimálneho veku potrebného na vyplácanie doplnkového starobného dôchodku z 50 na 55 rokov a navrhuje sa obdobie doplnkového dôchodkového sporenia, ktoré nesmie byť kratšie ako 10 rokov. Takýmto opatrením sa podporuje dlhodobý charakter doplnkového dôchodkového sporenia. Popri poberaní doplnkového starobného dôchodku sa navrhuje možnosť vyplatenia určitej časti zostatku v hotovosti po splnení podmienok na vyplácanie doplnkového starobného dôchodku. Navrhuje sa motivovať osoby, ktoré sa rozhodnú pre vyplácanie doživotného doplnkového starobného dôchodku, vyplatením vyššej sumy jednorazového vyrovnania v porovnaní s osobami, ktoré sa rozhodnú pre poberanie dočasného doplnkového starobného dôchodku.
Navrhuje sa vyplatenie odstupného vtedy, ak účastník nesplnil podmienky vyplácania doplnkového starobného dôchodku alebo doplnkového výsluhového dôchodku. V súčasnom systéme doplnkového dôchodkového poistenia sa osobám, ktoré nesplnili podmienky nároku na doplnkový starobný dôchodok vyplatilo odstupné iba v sume príspevkov zamestnanca vrátane výnosov z hospodárenia s týmito príspevkami. V systéme doplnkového dôchodkového sporenia sa navrhuje vyplatenie odstupného v sume určenej dávkovým plánom, pričom táto suma nesmie byť nižšia ako 80 % zostatku na osobnom účte účastníka vrátane príspevkov zamestnávateľa a výnosov z investovania príspevkov zamestnávateľa. 
	Navrhuje sa zachovanie dedenia v systéme doplnkového dôchodkového sporenia. V súčasnom systéme doplnkového dôchodkového poistenia je predmetom dedenia iba suma tvorená príspevkami zamestnanca a výnosy z hospodárenia s týmito príspevkami bez príspevkov zamestnávateľa a výnosov z ich hospodárenia. Navrhuje sa, aby v novom systéme doplnkového dôchodkového sporenia bola predmetom dedenia celá suma zostatku na osobnom účte účastníka vrátane príspevkov zamestnávateľa a výnosov z ich investovania.
	Navrhuje sa, aby sa súčasné doplnkové dôchodkové poisťovne transformovali na doplnkové dôchodkové spoločnosti, ktoré môžu vykonávať doplnkové dôchodkové sporenie len na základe povolenia na vznik a činnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti udeleného Úradom pre finančný trh. Navrhuje sa, aby doplnková dôchodková spoločnosť mohla zveriť činnosti spojené so správou doplnkových dôchodkových fondov, vrátane riadenia investícií, inej fyzickej osobe alebo právnickej osobe na základe predchádzajúceho súhlasu Úradu pre finančný trh. 
	Navrhuje sa, aby doplnková dôchodková spoločnosť vytvárala a spravovala najmenej dva doplnkové dôchodkové fondy a vypracovala štatúty doplnkových dôchodkových fondov schválené Úradom pre finančný trh. Navrhuje sa prechod výkonu dohľadu nad novým systémom doplnkového dôchodkového sporenia z Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky a Ministerstva financií Slovenskej republiky na Úrad pre finančný trh. 
Vo vzťahu k navrhovanej daňovej úľave  na príspevok na doplnkové dôchodkové sporenie platený účastníkom a na príspevok na doplnkové dôchodkové sporenie platený zamestnávateľom ako súčasti príjmu zamestnanca sa predpokladá zníženie príjmov štátneho rozpočtu v roku 2005 o 565,7 mil. Sk. Právna úprava daňového režimu súčasného doplnkového dôchodkového poistenia zostáva v zásade zachovaná aj v navrhovanom systéme doplnkového dôchodkového sporenia. Z tohto dôvodu v porovnaní so súčasným stavom nedochádza navrhovaným zákonom k vyšším úbytkom príjmov štátneho rozpočtu v rokoch 2005 až 2007. Predložený návrh zákona nemá vplyv na životnú úroveň zamestnancov, na životné prostredie a na zamestnanosť v Slovenskej republike.
K návrhu zákona Ministerstvo financií Slovenskej republiky predložilo stanovisko listom zo dňa 18. augusta 2004.
Predložený návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky.
Problematika sociálnej politiky je v práve ES/EÚ upravená:
a)	v primárnej legislatíve – čl. 136 až 140 Zmluvy o ES (Maastricht, 1992) v znení jej zmien a doplnkov Amsterdamskou zmluvou z roku 1997. ES a členské štáty  majú podľa nich za cieľ podporovať zamestnanosť a zlepšovať životné a pracovné podmienky, aby sa dosiahla ich harmonizácia pri zachovaní dosiahnutej úrovne a primeraná sociálna ochrana. Na dosiahnutie týchto cieľov ES uľahčuje koordináciu, podporuje úzku spoluprácu a dopĺňa činnosti členských štátov vo všetkých oblastiach sociálnej politiky, najmä v záležitostiach týkajúcich sa pracovného práva, sociálneho zabezpečenia a sociálnej ochrany pracovníkov, 
b)	v sekundárnej legislatíve – problematika  doplnkových dôchodkových systémov je upravená:
1. v smernici Rady 86/378/EHS o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami v zamestnaneckých systémoch sociálneho zabezpečenia v znení smernice Rady 96/97/ES z 20. decembra 1996,
2. v smernici Rady 98/49/ES o zabezpečení doplnkových dôchodkových práv zamestnaných a samostatne zárobkovo činných osôb pohybujúcich sa v rámci spoločenstva,
3.  v smernici Rady 2000/43/ES, ktorá ustanovuje zásadu rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod,
4. V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/41/ES o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia.

Doložka zlučiteľnosti
návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a s právom Európskej únie
1. Navrhovateľ zákona:		vláda Slovenskej republiky
2. Názov návrhu zákona:	zákon o doplnkovom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov
3. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a k Európskej únii:
a)	problematika návrhu zákona podľa článku 70 Európskej dohody o pridružení uzatvorenej medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Slovenskou republikou na druhej strane nepatrí medzi oblasti zahrnuté na zbližovanie práva. Podľa článku 88 v oblasti sociálneho zabezpečenia sa zabezpečuje spolupráca medzi zmluvnými stranami,
b)	z NPPA, Partnerstva  pre vstup, Bielej knihy, screeningu a plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky  vyplýva požiadavka na inštitucionálne zabezpečenie efektívnej koordinácie systému sociálneho zabezpečenia.
Problematiku návrhu zákona upravuje v sekundárnom práve:
-	Smernica Rady 86/378/EHS o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami v zamestnaneckých systémoch sociálneho zabezpečenia v znení smernice Rady 96/97/ES,
-	Smernica Rady 98/49/ES o zabezpečení doplnkových dôchodkových práv zamestnaných a samostatne zárobkovo činných osôb pohybujúcich sa v rámci spoločenstva,
-	Smernica Rady 2000/43/ES, ktorá ustanovuje zásadu rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod,
-	Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/41/ES o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia,
-	Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/41- ES o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia.
 Stupeň zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie: úplná – k smernici Rady 86/378/EHS v znení smernice Rady 96/97/ES, k smernici Rady 98/49/ES, k smernici Rady 2000/43/ES a k Smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/41/ES – Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky.
-	 čiastočná – k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/41- ES.
4.	Gestor (spolupracujúce rezorty):
   k smernici Rady 86/378/EHS v znení smernice Rady 96/97/ES, k smernici Rady 98/49/ES, k smernici Rady 2000/43/ES a k Smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/41/ES – Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky.
5.	Účasť expertov pri príprave návrhu zákona: žiadna.

B.	Osobitná časť
K § 1 a 2
Vymedzuje sa predmet a pôsobnosť návrhu zákona o doplnkovom dôchodkovom sporení, definuje sa doplnkové dôchodkové sporenie a jeho účel. Účelom doplnkového dôchodkového sporenia je umožniť účastníkom doplnkového dôchodkového sporenia získať doplnkový starobný dôchodok  a umožniť účastníkom, ktorými sú zamestnanci a vykonávajú práce, ktoré sú na základe rozhodnutia príslušného orgánu na ochranu zdravia zaradené do kategórie 3 a 4 získať doplnkový výsluhový dôchodok.
K § 3 až 5
	Definujú sa základné pojmy doplnkového dôchodkového sporenia. Navrhuje sa, aby zamestnancom na účely doplnkového dôchodkového sporenia bola každá fyzická osoba, ktorá sa považuje za zamestnanca na účely sociálneho poistenia a ktorá je právne upravená v § 4 zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení.
Navrhuje sa, aby zamestnávateľom na účely doplnkového dôchodkového sporenia bola každá fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá sa považuje za zamestnávateľa na účely sociálneho poistenia a ktorá je právne upravená v § 7 zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení.
	Navrhuje sa, aby účastníkom doplnkového dôchodkového sporenia boli zamestnanec a iná fyzická osoba, ktorá dovŕšila najmenej 18 rokov veku a ktorí uzatvoria účastnícku zmluvu s doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou.
	Za účastníka doplnkového dôchodkového sporenia sa navrhuje považovať aj zamestnanca, ktorý vykonáva práce, ktoré sú na základe rozhodnutia príslušného orgánu na ochranu zdravia zaradené do kategórie 3 a 4. Povinnosťou tohto účastníka bude uzatvorenie účastníckej zmluvy s doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou a povinnosťou jeho zamestnávateľa bude uzatvoriť zamestnávateľskú zmluvu s doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou.
K § 6
	Definuje sa poberateľ dávky ako fyzická osoba, ktorej doplnková dôchodková spoločnosť vypláca  dávku z doplnkového dôchodkového sporenia.
K § 7
Navrhuje sa, aby pri výkone doplnkového dôchodkového sporenia sa na zákaz diskriminácie v zásade vzľahoval antidiskriminačný zákon.
Za diskrimináciu v doplnkovom dôchodkovom sporení sa v súlade so Smernicou Rady 86/378/EHS o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami v zamestnaneckých systémoch sociálneho zabezpečenia v znení Smernice Rady 96/97/ES z 20. decembra 1996 nepovažuje stanovenie rozdielnej výšky dávok z dôvodu pohlavia, t. j. umožňuje sa na účely určenia sumy dôchodku používať úmrtnostné tabuľky rozdielne pre mužov a ženy alebo stanoviť rozdielnu výšku príspevkov pre mužov a ženy s cieľom umožniť získať mužom a ženám rovnakú výšku dávky pri získaní rovnakého obdobia doplnkového dôchodkového sporenia.
K § 8 
	Definuje sa obdobie doplnkového dôchodkového sporenia v zásade ako obdobie, počas ktorého sa platia príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie.
K § 9 až 11
	Definuje sa vznik, prerušenie a zánik doplnkového dôchodkového sporenia.
	Navrhuje sa, aby účastníkovi, ktorý uzatvára účastnícku zmluvu, vzniklo doplnkové dôchodkové sporenie odo dňa dohodnutého v tejto zmluve, najskôr odo dňa uzatvorenia tejto zmluvy.
	Účastníkovi, ktorý uzatvára účastnícku zmluvu, sa navrhuje prerušiť doplnkové dôchodkové sporenie za podmienok určených v dávkovom pláne a odo dňa nasledujúceho po skončení vykonávania zamestnania, ak sa s doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou nedohodne inak. Prerušenie doplnkového dôchodkového  sporenia sa navrhuje uplatniť aj na účastníka vykonávajúceho práce zaradené do kategórie 3 a 4, a to odo dňa nasledujúceho po skončení vykonávania týchto prác.
	Účastníkovi, ktorý uzatvára účastnícku zmluvu, zanikne doplnkové dôchodkové sporenie vyplatením odstupného po dohode s doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou, vyplatením odstupného po vypovedaní účastníckej zmluvy, vyplatením jednorazového vyrovnania, vyplatením poslednej splátky dočasného doplnkového starobného dôchodku alebo dočasného doplnkového výsluhového dôchodku a smrťou účastníka. Účastníkovi, ktorý vykonáva práce, ktoré sú na základe rozhodnutia príslušného orgánu na ochranu zdravia zaradené do kategórie 3 a 4, zanikne doplnkové dôchodkové sporenie počas výkonu týchto prác len  jeho smrťou.
K § 12 až 14
	Navrhuje sa obligatórne platenie príspevkov na doplnkové dôchodkové sporenie  účastníkom na základe účastníckej zmluvy a zamestnávateľom za zamestnanca, ktorý je účastníkom. Zamestnávateľ bude povinný platiť príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie v zásade len vtedy, ak uzatvoril s doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou zamestnávateľskú zmluvu. 
	Navrhuje sa povinnosť zamestnávateľa platiť príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie za zamestnanca, ktorý vykonáva práce, ktoré sú na základe rozhodnutia príslušného orgánu na ochranu zdravia zaradené do kategórie 3 a 4, najmenej vo výške 2 % z vymeriavacieho základu zamestnanca. 
	Navrhuje sa, aby počas prerušenia doplnkového dôchodkového sporenia sa v zásade neplatili príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie. Súčasne sa navrhuje možnosť doplatiť príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie dodatočne za obdobie prerušenia doplnkového dôchodkového sporenia.
	Ak účastník nesplnil podmienky na vyplatenie doplnkového starobného dôchodku, doplnkového výsluhového dôchodku alebo jednorazového vyrovnania a požiada o prevedenie sumy zostatku na svojom osobnom účte, je doplnková dôchodková spoločnosť povinná previesť túto sumu do inej doplnkovej dôchodkovej spoločnosti. 
Navrhuje sa, aby výšku príspevkov, dátum splatnosti príspevkov a spôsob platenia príspevkov dohodol účastník s doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou v účastníckej zmluve a zamestnávateľ v zamestnávateľskej zmluve.
Účastník, ktorý nie je zamestnancom a zamestnávateľ budú odvádzať príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie sami a za zamestnanca, ktorý uzatvoril účastnícku zmluvu sa navrhuje, aby príspevky odvádzal jeho zamestnávateľ.
K § 15
	Z doplnkového dôchodkového sporenia sa navrhuje poskytovať doplnkový starobný dôchodok, doplnkový výsluhový dôchodok účastníkom, ktorí vykonávali práce, ktoré sú na základe rozhodnutia príslušného orgánu na ochranu zdravia zaradené do kategórie 3 a 4, jednorazové vyrovnanie a odstupné. Doplnkový starobný dôchodok a doplnkový výsluhový dôchodok sa navrhujú vyplácať formou doživotného dôchodku a dočasného dôchodku.
K § 16
	Vyplácanie doplnkového starobného dôchodku formou doživotného doplnkového starobného dôchodku alebo formou dočasného doplnkového starobného dôchodku sa navrhuje podmieniť získaním minimálneho obdobia doplnkového dôchodkového sporenia, najmenej desať rokov, a dovŕšením potrebného veku, ktorý je  najmenej 55 rokov.
	Pri vyplácaní doplnkového starobného dôchodku formou dočasného doplnkového starobného dôchodku sa navrhuje minimálne obdobie vyplácania tohto dôchodku, a to v rozsahu  najmenej päť rokov.
	Systém doplnkového dôchodkového sporenia je príspevkovo definovaný a preto sa navrhuje určenie sumy doplnkového starobného dôchodku na základe sumy zostatku na osobnom účte účastníka a od veku účastníka, od ktorého sa začne vyplácať tento dôchodok alebo od počtu rokov, počas ktorých sa bude tento dôchodok vyplácať. 
	V systéme doplnkového dôchodkového sporenia sa umožňuje po splnení podmienok na vyplácanie doplnkového starobného dôchodku vyplatiť časť sumy zostatku na osobnom účte účastníka jednorazovo v hotovosti, a to formou jednorazového vyrovnania. 
	Navrhuje sa, aby sa na vyplácanie doživotného doplnkového starobného dôchodku použila suma zodpovedajúca najmenej 50 % zostatku na osobnom účte účastníka a najviac      50 % sa môže vyplatiť formou jednorazového vyrovnania. Zároveň sa navrhuje, aby sa na vyplácanie dočasného doplnkového starobného dôchodku použila suma zodpovedajúca najmenej 75 % zostatku na osobnom účte účastníka a najviac 25 % sa môže vyplatiť formou jednorazového vyrovnania. Cieľom navrhovaného riešenia je motivovať účastníkov doplnkového dôchodkového sporenia k poberaniu doživotného doplnkového starobného dôchodku s možnosťou vyplatenia vyššej sumy z osobného účtu  formou jednorazového vyrovnania.
K § 17
	Navrhujú sa podmienky na vyplácanie doplnkového výsluhového dôchodku formou doživotného doplnkového výsluhového dôchodku alebo formou dočasného doplnkového výsluhového dôchodku, a to získanie minimálneho obdobia doplnkového dôchodkového sporenia z dôvodu výkonu prác, ktoré sú zaradené na základe rozhodnutia príslušného orgánu na ochranu zdravia do kategórie 3 alebo 4, ktoré sa navrhuje ustanoviť v rozsahu najmenej päť rokov a dovŕšenie potrebného veku najmenej 40 rokov. 
Systém doplnkového dôchodkového sporenia je príspevkovo definovaný a preto sa navrhuje určovať sumu doplnkového výsluhového dôchodku na základe sumy zostatku na osobnom účte účastníka a od veku účastníka, od ktorého sa začne vyplácať tento dôchodok alebo od počtu rokov, počas ktorých sa bude tento dôchodok vyplácať.
K § 18 
	Navrhuje sa vyplácať účastníkovi doplnkového dôchodkového sporenia jednorazové vyrovnanie, ak tento účastník splnil podmienky na vyplácanie doplnkového starobného dôchodku a požiadal o vyplatenie jednorazového vyrovnania alebo ak sa mu vypláca invalidný dôchodok zo sociálneho poistenia alebo ak zanikne doplnková dôchodková spoločnosť a účastník neprestúpi do inej doplnkovej dôchodkovej spoločnosti.

K § 19
	Navrhuje sa vyplatiť odstupné účastníkovi, ktorý požiada o jeho vyplatenie, ak nesplnil podmienky na vyplácanie doplnkového starobného dôchodku alebo doplnkového výsluhového dôchodku. 
V systéme doplnkového dôchodkového sporenia sa navrhuje vyplatenie odstupného v sume určenej dávkovým plánom, pričom táto suma nesmie byť nižšia ako 80 % zostatku na osobnom účte účastníka vrátane príspevkov zamestnávateľa a výnosov z investovania príspevkov zamestnávateľa. 
K § 20
	Navrhuje sa, aby doplnková dôchodková spoločnosť vyplácala  dočasný doplnkový starobný dôchodok, dočasný doplnkový výsluhový dôchodok, jednorazové vyrovnanie a odstupné. Zároveň sa navrhuje, aby poisťovňa vyplácala doživotný doplnkový starobný dôchodok a doživotný doplnkový výsluhový dôchodok na základe poistnej zmluvy, ktorú uzatvára poisťovňa s účastníkom po podaní žiadosti o vyplácanie tohto dôchodku.
K § 21
Navrhuje sa zachovanie dedenia v systéme doplnkového dôchodkového sporenia. V súčasnom systéme doplnkového dôchodkového poistenia je predmetom dedenia iba suma tvorená príspevkami zamestnanca a výnosy z hospodárenia s týmito príspevkami bez príspevkov zamestnávateľa a výnosov z ich hospodárenia. Navrhuje sa, aby v novom systéme doplnkového dôchodkového sporenia bola predmetom dedenia celá suma zostatku na osobnom účte účastníka vrátane príspevkov zamestnávateľa a výnosov z ich investovania.
Predmetom dedenia nie je suma zodpovedajúca hodnote osobného účtu účastníka prevedená z doplnkovej dôchodkovej spoločnosti do poisťovne v prípade, že účastník požiada o vyplácanie doživotného doplnkového starobného dôchodku alebo doživotného doplnkového výsluhového dôchodku. V prípade takéhoto prevodu príspevky prevedené do poisťovne nie sú majetkom poberateľa dávky a preto nemôžu byť predmetom dedenia. Prevedené príspevky účastníka sa použijú na zakúpenie doživotného doplnkového starobného dôchodku alebo doživotného doplnkového výsluhového dôchodku, pričom poisťovňa garantuje poberateľovi tohto dôchodku jeho doživotné vyplácanie a preberá na seba biometrické riziká (riziko dlhovekosti).
K § 22
		Definuje sa doplnková dôchodková spoločnosť ako právnická osoba s právnou formou  akciovej spoločnosti so sídlom na území Slovenskej republiky, ktorej predmetom činnosti bude vytváranie a správa doplnkových dôchodkových fondov za účelom vykonávania doplnkového dôchodkového sporenia, a to na základe povolenia na vznik a činnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti udeleného Úradom pre finančný trh. 
		V súlade so smernicou sa definuje správa doplnkových dôchodkových fondov.
		Navrhuje sa, aby doplnková dôchodková spoločnosť nemohla vykonávať iné činnosti, ako činnosti podľa návrhu zákona.
		Vzhľadom na skutočnosť, že činnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti je v návrhu zákona v značnej miere upravená odchylne od osobitných predpisov upravujúcich podnikanie obchodných spoločností (najmä odchýlky v úprave akciových spoločností oproti Obchodnému zákonníku), je potrebné zdôrazniť, že tieto subjekty budú povinné postupovať podľa návrhu zákona aj v prípade, ak uvedenú problematiku upravuje osobitný predpis inak. Ustanovenia osobitných zákonov sa budú vzťahovať na činnosť týchto subjektov len v prípade, že upravujú problematiku, ktorá nie je upravená v návrhu zákona. 
		Základné imanie doplnkovej dôchodkovej spoločnosti ako akciovej spoločnosti sa navrhuje najmenej v sume 50 000 000 Sk a musí byť splatené pred podaním žiadosti o udelenie povolenia na vznik a činnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti. Navrhuje sa, aby doplnková dôchodková spoločnosť mohla vydávať akcie len ako zaknihované cenné papiere na meno, ktorých zmena podoby a formy sa zákonom zakazuje.
	 	V návrhu zákona sa zakazuje aj zmena predmetu činnosti a právnej formy doplnkovej dôchodkovej spoločnosti a jej zrušenie rozdelením, splynutím a  predaj podniku alebo jeho časti na základe zmluvy o predaji podniku alebo jeho časti
		Účelom zákazov ustanovených v odseku 10 je zamedziť tomu, aby doplnková dôchodková spoločnosť vykonávala inú činnosť ako môže vykonávať podľa návrhu zákona alebo aby prestala vykonávať činnosť, ktorú vykonáva inak než je v návrhu zákona ustanovené, resp. ktorou by mohlo dôjsť k tomu, aby činnosť vykonávala iná právnická osoba, než ktorej bolo udelené povolenie podľa návrhu zákona. Týmto sa sleduje ochrana účastníkov a poberateľov dávok.
K § 23 až 25
		Upravujú sa podmienky pre udelenie povolenia na vznik a činnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti. Navrhuje sa, aby na založenie doplnkovej dôchodkovej spoločnosti ako akciovej spoločnosti sa vzťahoval Obchodný zákonník s odchýlkami ustanovenými v návrhu zákona. 
		Navrhuje sa, aby doplnková dôchodková spoločnosť bola povinná pri podávaní žiadosti na udelenie povolenia na vznik a činnosť najmä preukázať, že je splatené základné imanie, prehľadnosť a dôveryhodnosť základného imania a ďalších finančných zdrojov, vhodnosť osôb s kvalifikovanou účasťou na doplnkovej dôchodkovej spoločnosti a prehľadnosť vzťahov týchto osôb s inými osobami, najmä prehľadnosť podielov na základnom imaní a na hlasovacích právach, odbornú spôsobilosť a dôveryhodnosť osôb, ktoré sú navrhované za členov predstavenstva, za členov dozornej rady, za prokuristov, za vedúcich zamestnancov v priamej riadiacej pôsobnosti predstavenstva zodpovedných za odborné činnosti podľa tohto zákona, a to za vedúceho zamestnanca riadiaceho útvar vnútornej kontroly a zamestnanca zodpovedného za riadenie investícií, prehľadnosť skupiny s úzkymi väzbami, ku ktorej patrí aj akcionár s kvalifikovanou účasťou na doplnkovej dôchodkovej spoločnosti. Navrhuje sa, aby doplnková dôchodková spoločnosť bola povinná ďalej preukázať, že jej stanovy, výber depozitára, štatút každého doplnkového dôchodkového fondu sú v súlade s týmto zákonom a inými všeobecne záväznými právnymi predpismi a dávkový plán je v súlade s týmto zákonom. Prílohou k žiadosti o udelene povolenia na vznik a činnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti je aj obchodno-finančný plán, ktorý obsahuje najmä predpokladaný plán činnosti doplnkovej dôchodkovej spoločnosti vrátane odhadov príjmov a výdavkov doplnkovej dôchodkovej spoločnosti a obchodný zámer doplnkovej dôchodkovej spoločnosti s uvedením marketingového zámeru a marketingovej stratégie a predpokladaný vývoj majetku v doplnkových dôchodkových fondoch na stanovené obdobie.
		Pri posudzovaní vhodnosti osoby s kvalifikovanou účasťou, odbornej spôsobilosti osôb, dôveryhodnosti fyzickej osoby a  bezúhonnosti fyzickej osoby odkazuje návrh zákona na zákon o starobnom dôchodkovom sporení. 
Stanovujú sa doklady, ktoré musia byť priložené k žiadosti na vznik doplnkovej dôchodkovej spoločnosti. Žiadateľovi sa ukladá povinnosť v predložených dokumentoch preukázať vecné, personálne a organizačné predpoklady na činnosť v oblasti doplnkového dôchodkového sporenia. Ide predovšetkým o zakladateľskú listinu alebo zakladateľskú zmluvu, stanovy doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, návrhy štatútov doplnkových dôchodkových fondov, vyhlásenie zakladateľov, že na ich majetok nebol vyhlásený konkurz alebo návrh na vyhlásenie konkurzu bol zamietnutý pre nedostatok majetku, zmluva o budúcej zmluve o výkone depozitárskych služieb.
Navrhuje sa, aby podmienky, na základe ktorých bolo udelené povolenie na vznik a činnosť, bola doplnková dôchodková spoločnosť povinná dodržiavať po celý čas svojej činnosti a ich neplnenie mohlo byť dôvodom na odňatie povolenia. 
Povolenie na vznik a činnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti sa udeľuje na dobu neurčitú a je neprevoditeľné na inú osobu. Možno ho na žiadosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti zmeniť, pričom pri posudzovaní žiadosti sa postupuje primerane podľa ustanovení o udeľovaní povolenia. 
Upravuje sa povinnosť zápisu povolených činností do Obchodného registra a povinnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti predložiť Úradu pre finančný trh výpis z Obchodného registra, ktorým sa osvedčuje vykonanie zápisu povolených činností.
Doplnková dôchodková spoločnosť môže začať vykonávať činnosť, ktorá je obsahom povolenia na vznik a činnosť alebo zmeny tohto povolenia, až po zápise do Obchodného registra. Túto skutočnosť, že začala vykonávať povolenú činnosť, ako aj o všetkých zmenách s tým súvisiacich v skutočnostiach definovaných v návrhu zákona, je doplnková dôchodková spoločnosť povinná bez zbytočného odkladu oznámiť Úradu pre finančný trh.
		Zánik povolenia na vznik a činnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti sa navrhuje viazať na vznik taxatívne vymedzených skutočností, a to zrušenie doplnkovej dôchodkovej spoločnosti z iného dôvodu ako pre odňatie povolenia na vznik a činnosť, právoplatnosť rozhodnutia o vyhlásení konkurzu na majetok doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, vrátenie povolenia na vznik a činnosť, nepodanie návrhu na zápis povolenia na vznik a činnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti do obchodného registra, nezačatie vykonávania povolenej činnosti v lehote 6 mesiacov od zápisu do obchodného registra.
K § 26
Vznik alebo vykonanie určitých skutočností súvisiacich s vykonávaním doplnkového dôchodkového sporenia sa podmieňuje predchádzajúcim súhlasom Úradu pre finančný trh. Právne úkony, ktoré sú urobené bez predchádzajúceho súhlasu Úradu pre finančný trh, pričom sa takýto súhlas vyžaduje, sú neplatné. Skutočnosti, na ktoré sa vyžaduje predchádzajúci súhlas, a splnenie podmienok s tým spojených sú taxatívne ustanovené v odsekoch 1 a 2. Ide napr. o nadobudnutie alebo prekročenie podielu na základnom imaní doplnkovej dôchodkovej spoločnosti alebo na hlasovacích právach v doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, voľbu osôb navrhovaných za členov predstavenstva doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, zlúčenie doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, zmenu depozitára, zmenu stanov doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, prechod správy doplnkových dôchodkových fondov, zmenu štatútu doplnkového dôchodkového fondu, vytvorenie nového príspevkového doplnkového dôchodkového fondu, zmenu dávkového plánu a vrátenie povolenia.
Osoby, ktoré predkladajú žiadosť na predchádzajúci súhlas, sú určené v odseku 4 a odsek 6 určuje lehotu na rozhodnutie o predchádzajúcom súhlase.
	Doplnkovej dôchodkovej spoločnosti sa ukladá oznamovacia povinnosť, že vykonala právne úkony, na ktoré jej Úrad pre finančný trh udelil predchádzajúci súhlas. 
K § 27
		Pri svojej činnosti je doplnková dôchodková spoločnosť povinná dodržiavať aj pravidlá obozretného podnikania. Cieľom týchto pravidiel je zabezpečiť investovanie majetku v doplnkových dôchodkových fondoch v súlade s týmto zákonom ako aj v súlade s inými všeobecne záväznými právnymi predpismi a so štatútom doplnkového dôchodkového fondu. 
K § 28
		Vzhľadom na osobitné postavenie doplnkovej dôchodkovej spoločnosti ako významnej inštitúcie finančného trhu spravujúcej cudzie zdroje sa ustanovujú niektoré požiadavky na riadenie a organizáciu, ktoré u bežných podnikateľských subjektov podliehajúcich len ustanoveniam Obchodného zákonníka nie sú osobitne vyžadované. Ide najmä o požiadavky na systém riadenia doplnkovej dôchodkovej spoločnosti a na jej organizačnú štruktúru a zavedenie systému vnútornej kontroly obdobne ako u dôchodkovej správcovskej spoločnosti upravenej zákonom č. 43/2004 Z. z.  o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
		Rovnako ako u iných licencovaných subjektov finančného trhu predložený návrh upravuje povinnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti upraviť v stanovách vzťahy a spoluprácu medzi predstavenstvom, dozornou radou, prokuristami a vedúcimi zamestnancami v priamej riadiacej pôsobnosti predstavenstva zodpovednými za riadenie investícií podľa tohto zákona a vedúcim zamestnancom riadiacim útvar vnútornej kontroly.
		Ustanovuje sa povinnosť, že v organizačnej štruktúre doplnkovej dôchodkovej spoločnosti musí byť zahrnutý zamestnanec riadiaci útvar vnútornej kontroly.
K § 29
		Doplnkovej dôchodkovej spoločnosti sa ukladá povinnosť vypracovať a udržiavať účinný systém vnútornej kontroly, ktorým sa rozumie predovšetkým systém kontroly dodržiavania zákonov a iných všeobecne záväzných právnych predpisov, štatútov spravovaných doplnkových dôchodkových fondov, pravidiel obozretného podnikania a iných vnútorných aktov riadenia a postupov v činnosti doplnkovej dôchodkovej spoločnosti vykonávaných jedným alebo viacerými zamestnancami doplnkovej dôchodkovej spoločnosti. Dozornej rade doplnkovej dôchodkovej spoločnosti sa upravuje oprávnenie vo vzťahu k vnútornej kontrole a ukladá sa súbor informačných povinností vedúcemu zamestnancovi riadiacemu útvar vnútornej kontroly.
K § 30 
		Navrhuje sa právna úprava vedenia účtovníctva doplnkovej dôchodkovej spoločnosti a doplnkového dôchodkového fondu.
K § 31 a 32
		V právnej úprave vedenia obchodnej dokumentácie sa navrhuje použiť ustanovenia zákona o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Navrhuje sa upraviť konflikt záujmov tak, aby doplnková dôchodková spoločnosť predchádzala konfliktu záujmov medzi účastníkmi a poberateľmi dávok a doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou. Vymedzujú sa základné povinnosti, ktorých dodržiavaním sa dá predísť konfliktu záujmov.
K § 33
		Ustanovuje sa povinnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti dodržiavať primeranosť vlastných zdrojov a určuje sa, aká výška vlastných zdrojov sa považuje za primeranú. Súčasne sa navrhuje  splnomocňovacie ustanovenie na vydanie všeobecne záväzného právneho predpisu Ministerstvom financií Slovenskej republiky, ktorým sa ustanoví vymedzenie vlastných zdrojov, ktoré je doplnková dôchodková spoločnosť  povinná dodržiavať, spôsob výpočtu sumy vlastných zdrojov a spôsob preukazovania splnenia podmienky o primeranosti vlastných zdrojov. 
K § 34
		Navrhuje sa právna úprava pravidiel činnosti pri správe doplnkových dôchodkových fondov a právna úprava povinnosti mlčanlivosti, ktorá je analogická právnej úprave obsiahnutej v zákone  o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
K § 35
		Navrhujú sa tri druhy odplaty doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, a to odplata za správu doplnkového dôchodkového fondu, odplata za prestup účastníka do inej doplnkovej dôchodkovej spoločnosti a odplata za odstupné.
		Odplata doplnkovej dôchodkovej spoločnosti za správu nesmie presiahnuť 3 % priemernej ročnej čistej hodnoty majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde. Odplata za prestup je limitovaná najviac do výšky 5 % hodnoty zostatku na osobnom účte účastníka ku dňu prestupu, a to v období troch rokov od uzatvorenia účastníckej zmluvy a v ďalšom období je limitovaná najviac 1 % hodnoty zostatku na osobnom účte účastníka ku dňu prestupu. Odplata za odstupné je limitovaná najviac do výšky 20 % hodnoty zostatku na osobnom účte účastníka ku dňu vyplatenie odstupného.

K § 36
		Navrhuje sa právna úprava o oznamovacej povinnosti analogická právnej úprave obsiahnutej v zákone o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
K § 37
		Navrhuje sa, aby doplnková dôchodková spoločnosť mohla na základe zmluvy zveriť jednu alebo viac činností uvedených v § 22 ods. 2 inej fyzickej osobe alebo právnickej osobe, ktorá je oprávnená na výkon zverených činností, a to okrem činnosti uvedenej v § 22 ods. 2 písm. c) bod 15  (vnútornej kontroly). Navrhuje sa obmedzenie doplnkovej dôchodkovej spoločnosti v tom, že žiadnu z týchto činností nemôže zveriť inej doplnkovej dôchodkovej spoločnosti alebo depozitárovi, ani osobe, ktorej záujmy môžu byť v konflikte so záujmami doplnkovej dôchodkovej spoločnosti a účastníkov a poberateľov dávok. 
		Navrhuje sa, aby doplnková dôchodková spoločnosť bola povinná bez zbytočného odkladu doručiť Úradu pre finančný trh každú zmluvu o zverení činnosti inej osobe, ako aj zmeny takejto zmluvy.
K § 38 až 42
		Navrhuje sa v právnej úprave zrušenia doplnkovej dôchodkovej spoločnosti analogická právna úprava obsiahnutá v zákone o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Rovnako sa navrhuje postup doplnkovej dôchodkovej spoločnosti pri prechode správy doplnkových dôchodkových fondov na inú doplnkovú dôchodkovú spoločnosť.
K § 43 až 52
		V navrhovaných ustanoveniach sa upravujú  doplnkové dôchodkové fondy, čistá hodnota majetku v doplnkových dôchodkových fondoch, štatút doplnkových dôchodkových fondov a zánik a premena doplnkových dôchodkových fondov, zlúčenie  príspevkových doplnkových dôchodkových fondov, zlúčenie výplatných doplnkových dôchodkových fondov a zrušenie doplnkového dôchodkového fondu.
		Doplnková dôchodková spoločnosť nesmie vytvoriť iné doplnkové dôchodkové fondy ako tie, na ktorých vytvorenie a správu jej Úrad pre finančný trh udelil povolenie. Doplnková dôchodková spoločnosť môže vytvoriť viac doplnkových dôchodkových fondov príspevkových, ale len jeden doplnkový dôchodkový fond výplatný.
		Definuje sa, čo tvorí majetok v doplnkovom dôchodkovom fonde, a to osobitne majetok v príspevkovom fonde a osobitne majetok vo výplatnom  fonde. Majetok v príspevkovom fonde je spoločným majetkom účastníkov a majetok vo výplatnom fonde je spoločným majetkom poberateľov dávok. Ustanovuje sa účel ich použitia a okamih, kedy sa začínajú vytvárať. Majetok v príspevkovom fonde a majetok vo výplatnom fonde je ďalej na účely ďalších ustanovení zákona označovaný aj ako majetok v doplnkovom dôchodkovom fonde.
		Navrhuje sa, aby doplnkový dôchodkový fond nemal právnu subjektivitu a nebol súčasťou majetku doplnkovej dôchodkovej spoločnosti. Majetok v doplnkovom dôchodkovom fonde sa musí evidovať oddelene od majetku a hospodárenia doplnkovej dôchodkovej spoločnosti. 
		Pokiaľ ide o štatút doplnkového dôchodkového fondu, navrhujú sa jeho povinné obsahové náležitosti. 
		Navrhuje sa osobitná právna úprava zlúčenia príspevkových  doplnkových dôchodkových fondov, ktoré sa môžu zlúčiť len v rámci jednej doplnkovej dôchodkovej spoločnosti. Navrhuje sa, aby výplatné doplnkové dôchodkové fondy bolo možné zlúčiť iba pri prechode správy všetkých doplnkových dôchodkových fondov na inú doplnkovú dôchodkovú spoločnosť z dôvodu, že každá doplnková dôchodková spoločnosť môže mať iba jeden výplatný doplnkový dôchodkový fond. Zrušiť možno len príspevkový doplnkový dôchodkový fond, a to na základe predchádzajúceho súhlasu úradu.
K § 53
Definuje sa investovanie, ktorým je zhodnocovanie majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde  spôsobom vymedzeným týmto zákonom a do majetku vymedzeného týmto zákonom na princípe obmedzenia a rozloženia rizika podľa tohto zákona. Na investovanie majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde sa vzťahujú ustanovenia o investovaní majetku v dôchodkovom fonde podľa zákona o starobnom dôchodkovom sporení s odchýlkami uvedenými v návrhu zákona. 
K § 54
Vymedzuje sa, do čoho možno investovať majetok v doplnkovom dôchodkovom fonde.
Určujú sa viaceré limity a obmedzenia na zloženie majetku doplnkového dôchodkového fondu. Stanovuje sa, aká môže byť najvyššia hodnota cenných papierov alebo nástrojov peňažného trhu vydaných rovnakým emitentom (najviac 5 % hodnoty majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde) a že hodnota cenných papierov vydaných jedným členským štátom alebo cenných papierov, na ktoré bola poskytnutá záruka jedného štátu, nesmie tvoriť viac ako 25 % hodnoty majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde. 
Obmedzuje sa hodnota hypotekárnych záložných listov vydaných jednou hypotekárnou bankou so sídlom v Slovenskej republike alebo členskom štáte, ktorá nesmie tvoriť viac ako      15 % hodnoty majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde, pričom súčet hodnoty hypotekárnych záložných listov nadobudnutých do majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde nesmie prekročiť 50 % hodnoty majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde. Štatút môže určiť aký najvyšší podiel cenných papierov vydaných Slovenskou republikou alebo cenných papierov, na ktoré bola poskytnutá záruka Slovenskej republiky, môže byť v majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde. 
	Navrhuje sa obmedzenie investovania doplnkovej dôchodkovej spoločnosti do akcií vydaných jedným emitentom alebo akcií s hlasovacím právom, ktoré by doplnkovej dôchodkovej spoločnosti umožnili vykonávať významný vplyv ustanovením, aká môže byť ich najvyššia hodnota a určuje sa, čo sa považuje za cenné papiere jedného emitenta.
		Úrad pre finančný trh môže doplnkovej dôchodkovej spoločnosti určiť lehotu na zosúladenie skladby majetku s limitmi a obmedzeniami podľa návrhu zákona. 
		Majetok v doplnkovom dôchodkovom fonde nesmie byť použitý na poskytnutie pôžičiek, darov, úverov ani na akékoľvek splnenie záväzkov iných fyzických osôb alebo právnických osôb; určuje sa tiež, že ani v prospech majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde nesmie byť prijatá pôžička a ani úver.
		Určuje sa, aké predaje nesmie doplnková dôchodková spoločnosť pri investovaní majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde  uskutočňovať. 
		Ustanovuje sa povinnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, že v prípade ak hodnota majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde klesla o jednu tretinu oproti hodnote majetku za posledných šesť po sebe nasledujúcich mesiacov, informovať bez zbytočného odkladu o tom Úrad pre finančný trh. 
K § 55
		Navrhuje sa, aby metódy a postupy stanovenia hodnoty majetku v doplnkových dôchodkových fondoch ustanovil osobitný predpis, ktorý vydá Ministerstvo financií Slovenskej republiky.
K § 56
		Právna úprava o depozitárovi podľa zákona o starobnom dôchodkovom sporení sa navrhuje použiť aj  na depozitára v doplnkovom dôchodkovom sporení.

K § 57
		Upravuje sa účastnícka zmluva ako osobitný zmluvný typ, ktorú doplnková dôchodková spoločnosť uzatvára s fyzickou osobou, spôsobilou byť účastníkom podľa    § 5.
		Účastníckou zmluvou sa účastník zaväzuje platiť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti príspevky vo výške, spôsobom a v lehote splatnosti, ako sa v nej dohodli a doplnková dôchodková spoločnosť sa zaväzuje účastníkovi poskytovať dávky určené v dávkovom pláne.
	Ustanovujú sa povinné obsahové náležitosti účastníckej zmluvy.	
K § 58
		Navrhuje sa právna úprava zamestnávateľskej zmluvy ako osobitného zmluvného typu, ktorú doplnková dôchodková spoločnosť uzatvára so zamestnávateľom.
		Zamestnávateľskou zmluvou sa zamestnávateľ zaväzuje platiť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, s ktorou uzavrie jeho zamestnanec ako účastník účastnícku zmluvu, za zamestnanca príspevky vo výške, spôsobom a v lehote splatnosti dohodnutej v zamestnávateľskej zmluve a plniť ďalšie povinnosti, ktoré mu vyplývajú voči doplnkovej dôchodkovej spoločnosti podľa návrhu zákona. Doplnková dôchodková spoločnosť sa zaväzuje podľa zamestnávateľskej zmluvy voči zamestnávateľovi plniť povinnosti, ktoré má voči nemu podľa tohto zákona. 
		Navrhujú sa  podstatné obsahové náležitosti zamestnávateľskej zmluvy.
		Ustanovuje sa, v akom rozsahu a akým spôsobom je zamestnávateľ povinný informovať svojich zamestnancov o obsahu zamestnávateľskej zmluvy, ktorú uzavrel s doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou.
K § 59
Navrhujú sa štyri spôsoby, akými zamestnávateľská zmluva zaniká, a to odstúpením od zamestnávateľskej zmluvy,  jej vypovedaním, dohodou alebo zánikom doplnkovej dôchodkovej spoločnosti alebo zamestnávateľa, pričom ustanovuje aj dôvody odstúpenia zo strany zamestnávateľa. Pokiaľ ide o vypovedanie zmluvy zo strany zamestnávateľa, dôvody zákon nevymedzuje.
V súvislosti s odstúpením zamestnávateľa od zamestnávateľskej zmluvy sa navrhuje ustanoviť zamestnávateľovi oznamovaciu povinnosť voči doplnkovým dôchodkovým spoločnostiam, s ktorými jeho zamestnanci uzavreli účastnícku zmluvu, ktorá sa týka jeho povinnosti oznámiť im bez zbytočného odkladu zánik zamestnávateľskej zmluvy a aj zánik jeho povinnosti platiť s účinnosťou od zániku zamestnávateľskej zmluvy príspevky za svojich zamestnancov.
Odstúpením od zamestnávateľskej zmluvy zo strany zamestnávateľa zaniká zamestnávateľská zmluva dňom nasledujúcim po doručení oznámenia o odstúpení od zamestnávateľskej zmluvy doplnkovej dôchodkovej spoločnosti.
K § 60
Navrhuje sa vymedziť podstatné náležitosti dávkového plánu, ktorý je prílohou účastníckej zmluvy a zamestnávateľskej zmluvy. Navrhuje sa, aby dávkový plán bol zostavovaný na princípe definovných príspevkov. Zmeny a doplnenia dávkového plánu sa nestávajú súčasťou účastníckej zmluvy a zamestnávateľskej zmluvy bez súhlasu účastníka alebo zamestnávateľa.
K § 61 až 64 
Navrhuje sa, aby doplnková dôchodková spoločnosť zriadila každému účastníkovi a poberateľovi dávky jeho osobný účet a určuje sa, že môže takémuto účastníkovi zriadiť iba jeden osobný účet.
Na osobnom účte vedie doplnková dôchodková spoločnosť evidenciu údajov oddelene od ostatných osobných účtov ostatných účastníkov.
Vymedzujú sa základné údaje, ktoré musí obsahovať osobný účet a zápisy na osobnom účte, pričom osobitne sa stanovujú obsahové náležitosti zápisov na osobnom účte a na osobnom účte poberateľa dávky.
Navrhuje sa, aby zápis na osobnom účte  obsahoval aj peňažné vyjadrenie podielu účastníka na zhodnotení majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde za hodnotiace obdobie; hodnotiace obdobie nesmie byť dlhšie ako jeden kalendárny štvrťrok.
Navrhuje sa ustanoviť povinnosť pre doplnkovú dôchodkovú spoločnosť zaslať účastníkovi výpis z osobného dôchodkového účtu najmenej raz ročne, a to bezplatne. Vymedzujú sa základné údaje, ktoré musí obsahovať výpis z osobného účtu.
Ku dňu, kedy bol na bežný účet doplnkového dôchodkového fondu vedený u depozitára pripísaný príspevok účastníka a príspevok zamestnávateľa, bude príslušná doplnková dôchodková spoločnosť povinná pripísať účastníkovi tento príspevok na jeho osobný účet. 
Navrhujú sa podmienky a postup pre identifikáciu platieb príspevkov na osobné účty v prípade, ak nie je možné jednoznačne určiť, ktorého účastníka sa platba príspevku účastníka alebo príspevku zamestnávateľa týka a stanovuje sa ďalší postup pre prípad, ak sa platbu podarí identifikovať a pre prípad, ak sa ju identifikovať nepodarí.
Navrhuje sa umožniť účastníkovi prestúpenie z jedného doplnkového dôchodkového fondu do iného doplnkového dôchodkového fondu spravovaného tou istou doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou a prestúpenie z doplnkového dôchodkového fondu do iného doplnkového dôchodkového fondu spravovaného inou doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou. Súčasne sa stanovuje, aké povinnosti musí vykonať v tejto súvislosti doplnková dôchodková  spoločnosť ohľadne osobného účtu účastníka, ktorého sa prestup týka. Navrhuje sa určiť pre obidva prípady prestupu, a to aj v rámci prestupu v tej istej doplnkovej dôchodkovej spoločnosti ako aj medzi dvomi doplnkovými dôchodkovými spoločnosťami, že možno prestúpiť tak, že účastník doplnkového dôchodkového fondu príspevkového môže prestúpiť len do doplnkového dôchodkového fondu príspevkového a účastník doplnkového dôchodkového fondu dávkového môže prestúpiť len do doplnkového dôchodkového fondu príspevkového.
K §  65 až 67
Navrhuje sa, aby doplnková dôchodková spoločnosť bola povinná zverejniť na svojej internetovej stránke údaje o zhodnotení majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde príspevkovom za hodnotiace obdobie a jeho hodnota sa uvádza k poslednému dňu hodnotiaceho obdobia. Doplnková dôchodková spoločnosť, ktorá je právnym nástupcom po zlúčení s inou doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou, je povinná zverejniť v periodickej tlači s celoštátnou pôsobnosťou oznam o zlúčení doplnkových dôchodkových spoločností a o zlúčení príslušných doplnkových dôchodkových fondov. Takúto povinnosť má aj doplnková dôchodková spoločnosť, na ktorú bola prevedená správa doplnkových dôchodkových fondov a ich zlúčenie, ak k tomuto prevodu a zlúčeniu došlo z iného dôvodu, než z dôvodu zlúčenia doplnkových dôchodkových spoločností. 
Doplnková dôchodková spoločnosť je povinná vytvoriť a viesť internetovú stránku, ktorá musí obsahovať informácie určené návrhom zákona.
Na povinnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti predkladať Úradu pre finančný trh informácie sa vzťahujú ustanovenia zákona o starobnom dôchodkovom sporení.
K § 68
	Navrhuje sa právna úprava sprostredkovania doplnkového dôchodkového sporenia, ktorá je v zásade analogická  právnej úprave obsiahnutej v zákone o poisťovníctve.

K § 69
		Navrhuje sa, aby právna úprava  dohľadu podľa zákona o starobnom dôchodkovom sporení sa vzťahovala na dohľad podľa tohto zákona s odchýlkami uvedenými v návrhu zákona.
K § 70
Navrhuje sa ustanoviť, že dohľadu podlieha činnosť subjektov určených v tomto ustanovení zákona, a to činnosť vykonávaná doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou, členmi predstavenstva, členmi dozornej rady a prokuristami doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, akcionármi doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, depozitárom, činnosť osôb, ktorým zverila doplnková dôchodková spoločnosť niektorú z činností uvedených v § 37, osôb, ktoré bez povolenia vykonávajú činnosť, na ktorú je oprávnená len doplnková dôchodková spoločnosť alebo depozitár a určiť, čo je predmetom dohľadu, to znamená, na čo sa bude dohľad zameriavať. Okrem toho sa negatívne vymedzuje, čo predmetom dohľadu podľa tohto zákona nie je.
K § 71 až 76
	Navrhuje sa právna úprava sankcií a odňatia povolenia na vznik a činnosť  doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, ktorá je analogická právnej úprave obsiahnutej v zákone o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
 K § 77 až 83
	Navrhuje sa transformácia doplnkových dôchodkových poisťovní na doplnkové dôchodkové spoločnosti v termíne do 31. decembra 2005 podľa transformačného projektu, ktorý je prílohou k žiadosti o udelenie povolenia na vznik a činnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti. Zmenu právnej formy doplnkovej dôchodkovej poisťovne schvaľuje Úrad pre finančný trh. 
	Navrhuje sa, aby za vypracovanie transformačného projektu bola zodpovedná doplnková dôchodková poisťovňa a aby súčasťou žiadosti o udelenie povolenia na vznik a činnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti okrem schváleného transformačného projektu bolo aj stanovisko Ministerstva práce,  sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky, Ministerstva financií Slovenskej republiky a Úradu pre finančný trh. Vymedzujú sa podstatné náležitosti transformačného projektu a definuje sa vlastné imanie doplnkovej dôchodkovej poisťovne, ktorá sa transformuje na doplnkovú dôchodkovú spoločnosť. Na schválenie transformačného projektu sa vyžaduje súhlas dvojtretinovej väčšiny zriaďovateľov.
	Navrhuje sa, aby v procese transformácie doplnkovej dôchodkovej poisťovne sa vyžadovalo na prijatie platných rozoňhodnutí zhromaždenia zriaďovateľov aspoň nadpolovičná väčšina hlasov zriaďovateľov.
K § 84 
Navrhuje sa, aby spory vzniknuté na základe tohto zákona rozhodovali súdy.
K § 85 až 87
	Ustanoveniami prechodného charakteru sa upravuje právny režim vykonávania doplnkového dôchodkového poistenia po 31. decembri 2004, zániku doplnkovej dôchodkovej poisťovne, prekvalifikovania poisteneckých a zamestnávateľských zmlúv na účastnícke a zamestnávateľské zmluvy. Navrhuje sa, aby obdobie doplnkového dôchodkového poistenia do 31. decembra 2005 sa považovalo za obdobie doplnkového dôchodkového sporenia.
K § 88
	Ide o záverečné ustanovenie, ktorým sa upravuje preberanie právnych aktov Európskych spoločenstiev taxatívne vymedzených v prílohe.
K § 89
	Navrhuje sa zrušenie zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 123/1996    Z. z. o doplnkovom dôchodkovom poistení zamestnancov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.

K Čl. II
	Novelou živnostenského zákona sa navrhuje, aby činnosť sprostredkovateľov doplnkového dôchodkového sporenia, ako aj starobného dôchodkového sporenia nebola živnosťou.

K Čl. III
	Novelou zákona o ochrane vkladov sa navrhuje, aby sa na vklady doplnkovej dôchodkovej spoločnosti vrátane majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde nevzťahoval zákon o ochrane vkladov.

K Čl. IV
	Navrhuje sa novela zákona o dohľade nad finančným trhom, ktorej predmetom je rozšírenie pôsobnosti Úradu pre finančný trh o vykonávanie dohľadu nad vykonávaním doplnkového dôchodkového sporenia.

K Čl. V	
Novelou zákona o dani z príjmov sa navrhuje, aby príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie platené zamestnancom boli položkolu znižujúcou základ dane. 

K Čl. VI
	Navrhuje sa, aby zákon nadobudol účinnosť  od 1. januára 2005.