Návrh
Územný plán veľkého územného celku Trnavský kraj -
Zmeny a doplnky roku 2002

Správa

Dôvody pre obstaranie ÚPN VÚC Trnavský kraj – zmeny a doplnky 2002 a hlavné ciele riešenia

Vláda SR na svojom rokovaní dňa 29. 5. 2002 prerokovala materiál „Podpora a realizácia strategickej investície do automobilového priemyslu“, z ktorého vyplynula potreba lokalizácie závodu na výrobu automobilov.
Na základe uznesenia vlády SR č. 566/2000 obstaral krajský úrad v Trnave návrh Zmien a doplnkov Územného plánu veľkého územného celku Trnavský kraj s cieľom lokalizovať závod v lokalite Trnava Juh. 
Pre riešenie predmetného územia v tejto oblasti je uznesením vlády SR č. 245/1998 schválený ÚPN VÚC Bratislavský kraj, ktorého záväzná časť je vyhlásená nariadením vlády SR č. 183/ 1998 Z.z. a ktorý s takýmito priestorovými aktivitami neuvažuje. Zároveň návrh umiestnenia závodu na výrobu automobilov v lokalite Trnava Juh územne zasahuje do katastrov obcí Trnavy a Zavaru. Preto je nevyhnutné zosúladiť priestorové, ekologické, environmentálne, ekonomické súvislosti a územnotechnické požiadavky, zmenami a doplnkami (Z+D) ÚPN VÚC Trnavský kraj. 

Ciele riešenia zmeny územnoplánovacej dokumentácie

Cieľom zmien a doplnkov je premietnutie záväzných regulatívov z Koncepcie územného rozvoja Slovenska 2001 vyhlásených nariadením vlády SR č.528/2002; a najmä riešiť lokalitu pre priemyselný park - Trnava Juh z hľadiska širších aj užších priestorových vzťahov, zároveň ekologických, environmentálnych a ekonomických súvislostí a navrhnúť podmienky napojenia riešeného územia na dopravu technickú infraštruktúru. 
Na základe výsledkov vypracovaných materiálov: Vyhľadávacia štúdia lokalizácie závodu na výrobu automobilov a Zámer EIA, ktoré preverili vhodnosť navrhovanej lokality z hľadiska usporiadania územia je predkladaný návrh zmien a doplnkov územnoplánovacej dokumentácie a návrh úpravy a doplnenia záväznej časti územného plánu v časti Záväzné regulatívy funkčného a priestorového usporiadania územia a Verejnoprospešné stavby. 

Požiadavky na spracovanie a rozsah návrhu zmeny územnoplánovacej dokumentácie

Návrh zmeny územnoplánovacej dokumentácie je vypracovaný v súlade so zákonom č.50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebná zákon) v znení neskorších predpisov a ostatných súvisiacich právnych predpisov platných v SR.
Od 1.8.2000 nadobudol účinnosť zákona NR SR č. 237/2000 Z.z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č.50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku v znení neskorších predpisov o zmene a doplnení niektorých zákonov. Podľa § 11 tejto úpravy sa mení pojem stupňa ÚPD „územný plán veľkého územného celku“ na „územný plán regiónu“. 
	Zmeny a doplnky sú riešené ako súčasť platného územnoplánovacieho dokumentu „Územného plánu veľkého územného celku Trnavský kraj“, preto sa nemení jeho pôvodný názov.

Číslovanie kapitol je upravené podľa číslovania schváleného ÚPN VÚC Trnavský kraj. Grafická časť je spracovaná formou náložky na výkresovú časť ÚPN VÚC Trnavský kraj.

Základné východiskové podklady

Podkladom pre spracovanie návrhu Z+D ÚPN VÚC Trnavský kraj v súvislosti s návrhom umiestnenia závodu na výrobu automobilov je zámer formulovaný v Návrhu Z+D ÚPN SÚ Trnava a ÚPN O Zavar - Koncept riešenia, Vyhľadávacia štúdia lokalizácie závodu na výrobu automobilov, ktorú vypracoval Coproject a.s., Bratislava v r. 2002 (overované lokality: Valaliky, Sereď, Kechenec, Nitra, Piešťany, Trnava) a Zámer EIA vypracovaný variantne na lokality Trnava Juh a Trnava Medziháj, SIRECO s.r.o. v r. 2002 ktorý je v súčasnosti v pripomienkovom konaní .

1. Úvod

V kapitole 1. Úvod sa na konci dopĺňa veta, ktorá znie:

„Zmeny a doplnky územného plánu veľkého územného celku, Trnavský kraj boli obstarané Krajským úradom v Trnave v roku 2002.“

V kapitole 2. Dôvody pre obstaranie územného plánu sa na konci dopĺňa odsek, ktorý znie:

„Hlavné dôvody pre obstaranie zmien a doplnkov r. 2002 vyplývajú z potreby riešiť lokalizáciu Priemyselného parku - závodu na výrobu automobilov v lokalite Trnava Juh s podrobným riešením priestorových a environmentálnych väzieb spolu s napojením na dopravu a technickú infraštruktúru.“

2. Návrh riešenia územného plánu
zmeny a doplnky rok 2002

2.7 Hospodárska základňa
2.7.2 Priemysel

Dopĺňa sa kapitola 2.7.2.5.3 Priemyselné parky 

„V budúcnosti budú priemyselné parky kľúčovým prvkom hospodárskeho rozvoja v Trnavskom kraji. Možno očakávať, že tie regióny, kde sa vytvorí a bude fungovať priemyselný park, zaznamenajú rýchlejší hospodársky a sociálny pokrok.
Z hľadiska významu, územnotechnického a socioekonomického potenciálu okresu Trnava navrhujeme v meste Trnava lokalizovať priemyselný park medzinárodného významu: 
o	Priemyselný park Trnava  Zavar – závod na výrobu automobilov
Poznámka: Pod parkom medzinárodného významu v ÚPN VÚC rozumieme priemyselný park vhodný na medzinárodnú kooperáciu, v ktorom sa koncentrujú a vzájomne dopĺňajú hospodárske aktivity späté s novými technikami, ktorých základom je ich inovačnosť, v ktorom sa počíta so zamestnávaním odborníkov aj zo zahraničia s veľkosťou nad 50 ha s rezervnými rozvojovými plochami.

Základom Priemyselného parku Trnava – Zavar  bude  závod na výrobu automobilov. Navrhuje sa tu realizovať moderný automobilový komplex na výrobu 1000 až 1200 automobilov denne, od ktorého sa očakáva, že pomôže redukovať mieru nezamestnanosti v Trnavskom kraji a bude centrom inovačných stimulov a iniciátorom vedecko-technických zmien.
Park je navrhnutý v lokalite Trnava Juh v katastroch obcí Trnava a Zavar na ploche 251 ha z toho v katastrálnom území mesta Trnava 86,5 ha a v katastrálnom území  obce Zavar 164,6 ha. (Pri výstavbe budú zachované vojenské objekty v časti Prílohy.).. Rovinatý pozemok je v súčasnosti využívaný ako orná pôda. Je umiestnený tangencionálne k zastavanému územiu mesta Trnavy pri železničnej trati s možnosťou cestného napojenia na obchvat Trnavy.
Očakáva sa, že sa využije priaznivá vzdelanostná úroveň obyvateľov kraja a vytvorí sa tu 5000 – 7000 pracovných miest najmä pre odborníkov z Trnavského regiónu.“ 

2.9 Životné Prostredie
2.9.10.5 Okres Trnava

Do podkapitoly Ovzdušie za posledný odsek sa dopĺňa: 
	
„Hlavnými zdrojmi znečistenia ovzdušia v Priemyselnom parku Trnava Zavar – závod na výrobu automobilov budú zváracie pracoviská v objekte zvarovne, lakovacia linka, linka na konzerváciu vozidiel a repasová lakovňa v objekte montážnej haly. Ide o elektrické oblúkové zváranie v ochrannej atmosfére. Tieto pracoviská budú vybavené lokálnymi odsávacími jednotkami s filtračným zariadením na zachytenie znečisťujúcich látok zo zvárania 99,7 % a vzdušnina sa bude vracať späť do pracovného ovzdušia. Znečisťujúcimi látkami sú aerosóly obohatené o Zn, Cu a F. Znečisťujúce látky z lakovne budú odvádzané na termické zneškodňovacie zariadenie, kde budú spálené a odvádzané do vonkajšieho ovzdušia. Bodové zdroje znečistenia ovzdušia budú emitovať do ovzdušia TZL a TOC. 
Zvýšené hodnoty znečistenia ovzdušia budú súvisieť najmä s dopravou materiálov a odvozom výrobkov. Nepredpokladá sa negatívny vplyv na mikroklímu v záujmovom území. Ochrana ovzdušia bude zabezpečená v súlade so všeobecne záväzným právnym predpisom, ktorý vydá Ministerstvo životného prostredia SR na vykonávanie zákona č. 401/1998 Z. z. o poplatkoch za znečisťovanie ovzdušia v znení neskorších predpisov (zákon o ovzduší).
  	
Do podkapitoly Voda za posledný odsek sa dopĺňa:

	„Odpadové vody z Priemyselného parku Trnava Zavar – závod na výrobu automobilov predstavujú zmes splaškových a technologických vôd. Technologické vody obsahujú oleje z oplachových zón, kyslo- alkalické látky. Splaškové vody v predpokladanom množstve 18,72 m3.h-1 sa budú odvádzať splaškovou kanalizáciou.  Dažďová kanalizácia odvedie 500 l.s-1 prečerpávaním z dažďovej nádrže do recipientu. Všetky vody, ktoré budú použité v lakovni budú prvostupňovo predčistené v neutralizačnej stanici. Takto predčistené vody v množstve 233,32 m3.h-1 budú odvádzané chemickou kanalizáciou do ČOV, do ktorej budú odvádzané aj splaškové vody. Pre vypúšťanie odpadových vôd do recipienta budú správcom toku stanovené limity, ktoré bude prevádzkovateľ garantovať.
	Nepredpokladá sa zmena kvality podzemných vôd v porovnaní so súčasným stavom.“   

Do podkapitoly Pôda za posledný odsek sa dopĺňa:

	„Vplyvy vyvolané počas výstavby a prevádzky Priemyselného parku Trnava Zavar – závod na výrobu automobilov budú predstavovať najmä trvalý záber poľnohospodárskej pôdy. Nakoľko ide o veľkoplošný záber, tento vplyv bude výrazný. 
	Nepriaznivé vplyvy erózneho charakteru budú v čase výstavby a v počiatočnom období prevádzky, až do doby realizovania parkových úprav. 
	Počas výstavby i prevádzky treba eliminovať náhodné havarijné úniky ropných látok z mechanizmov počas výstavby, prípadne úniky a následné splachy pri parkovaní vozidiel na parkovacích plochách. Ide i o potenciálne ohrozenie horninového prostredia ako i povrchových a podzemných vôd.“  

Do podkapitoly Hluk za posledný odsek sa dopĺňa:

	„Počas výstavby i prevádzky Priemyselného parku Trnava Zavar – závod na výrobu automobilov treba rešpektovať Nariadenie vlády SR č. 40 /2002 Z.z., ktoré definuje najvyššie prípustné hladiny hluku a vibrácií na stavbách pre bývanie a stavbách občianskej vybavenosti. Najvyššie prístupná ekvivalentná hladina hluku LAeq vo vonkajšom priestore bez obytnej funkcie je 70 dB pre hluk z dopravy a 70 dB pre hluk z iných zdrojov. Tento nepriaznivý vplyv bude dočasný a na obyvateľov nebude mať vplyv vzhľadom na vzdialenosť od obytnej zástavby mesta Trnavy.
	Zdrojom hluku počas prevádzky bude najmä kamiónová doprava a vzduchotechnické zariadenia, ktoré budú umiestnené vo výrobných objektoch. Podľa analogických prípadov sú tieto zariadenia konštruované tak, aby boli dodržiavané limitné hodnoty hlukovej hladiny v zmysle platnej legislatívy.“ 

Do podkapitoly Ionizujúce žiarenie z prírodných zdrojov doplniť nový odsek:

	„V objektoch Priemyselného parku Trnava Zavar – závod na výrobu automobilov nebudú inštalované zariadenia, ktoré by mohli byť zdrojom vibrácií, elektromagnetického prípadne rádioaktívneho žiarenia.“

Do podkapitoly Pracovné prostredie za posledný odsek sa dopĺňa:

„Pri zabezpečení ochrany zdravia pracovníka počas prevádzky Priemyselného parku Trnava Zavar – závod na výrobu automobilov je nutné akceptovať Zákon NR SR č. 272/1994 Z.z. o ochrane zdravia ľudí a Dohovor o ochrane pracovníkov proti nebezpečenstvám z povolania spôsobeným znečistením vzduchu, hlukom a vibráciami na pracoviskách ako aj Nariadenie vlády SR č. 40 /2002 Z.z. o najvyšších prípustných hladinách hluku a vibrácií.“ 

Do podkapitoly Zdravotný stav obyvateľstva za posledný odsek sa dopĺňa:

„Areál Priemyselného parku Trnava Zavar – závod na výrobu automobilov sa nachádza mimo dosahu súvislej obytnej zástavby a občianskej vybavenosti s chránenými funkciami (školské, predškolské, zdravotnícke, športovo rekreačné zariadenia). V území a jeho tesnej blízkosti sa nenachádzajú žiadne vodné zdroje s príslušnými pásmami hygienickej ochrany, využívané na hromadné zásobovanie obyvateľstva pitnou a úžitkovou vodou. Zámerom nie sú priamo dotknuté záujmy ochrany zdravých životných podmienok a zdravia obyvateľstva formulované Zák. č. 272/1994 Z.z o ochrane zdravia.“

Na koniec kapitoly sa dopĺňa podkapitola:

Prevencia priemyselných havárii
Počas výstavby a prevádzky Priemyselného parku Trnava Zavar – závod na výrobu automobilov treba rešpektovať zákon č. 261/2002 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov ako aj s ním súvisiace vykonávacie predpisy.
Pri realizácii priemyselného parku je potrebné riešiť ukrytie pre zamestnancov priemyselného parku. V zmysle zákona NR SR č. 42/1994 Z.z. v znení neskorších predpisov a vyhlášky MV SR č. 297/1994 Z.z. o stavebnotechnických požiadavkách na stavby a technických podmienkach zariadení vzhľadom na požiadavky civilnej ochrany v znení neskorších predpisov.
Pri realizácii priemyselného parku je potrebné zabezpečiť požiadavky vyplývajúce zo záujmov požiarnej ochrany a ochrany pred povodňami v súlade so zákonom NR SR č. 314/2001 Z. z. o ochrane pred požiarmi.

2.10  Odpadové hospodárstvo

Do kapitoly 2.10.3 Návrh riešenia nakladania s odpadmi za poslednú odrážku doplniť odsek:

	„Podmienky nakladania s odpadmi v areáli Priemyselného parku Trnava Zavar – závod na výrobu automobilov je nutné riešiť v príslušných odpadových programoch pre obdobie do roku 2005:
•	Program odpadového hospodárstva Trnavského kraja 
•	Program odpadového hospodárstva okresu Trnava
•	Programy odpadového hospodárstva jednotlivých obcí a pôvodcov odpadov v zmysle zákona 223/2001 Z. z. o odpadoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 553/2001 Z. z. a zákona č 96/2002 Z. z., zákona č 261/2002 Z. z., zákona č. 393/2002 Z.z. a zákona č.529/2002.
Komunálne odpady budú zhodnocované recykláciou, opätovným použitím a inými procesmi umožňujúcimi získavanie druhotných surovín , prípadne budú slúžiť ako zdroj energie, alebo budú zneškodňované spôsobom neohrozujúcim zdravie ľudí a nepoškodzujúcim životné prostredie v súlade s VZN príslušnej obce. Odpad z technológie, ktorý predstavuje odpadové plasty, odpadové farby laky obsahujúce organické rozpúšťadlá alebo iné nebezpečné látky, kaly z farieb alebo iné nebezpečné látky (v zmysle vyhlášky MŽP SR č. 284/2001 Z.z. o zatriedení odpadov- čísla odpadu 070213, 070299, 080111, 080112, 080113) sa bude zneškodňovať interným spôsobom v zmysle platnej legislatívy SR.“

2.11  Ochrana prírody a krajinná štruktúra

Do kapitoly 2.11.1 Územná ochrana krajiny sa dopĺňa:

	„Navrhovaná výstavba súvisiaca s Priemyselným parkom Trnava Zavar – závod na výrobu automobilov sa nachádza mimo lokalít záujmov ochrany prírody. Výstavba je navrhovaná mimo maloplošne i veľkoplošne chránených území, vrátane ich ochranných pásiem. Nepredpokladajú sa ani priame negatívne vplyvy na vzácne spoločenstvá, chránené územia (v zmysle zákona 287//1994 Z.z., resp. 543/2002 Z.z.) v širšom okolí.“

Do kapitoly 2.11.3.5 Strety vybraných stresových faktorov s ÚSES a návrhy opatrení na ich riešenie sa na záver odseku priemysel dopĺňa:

„Zabezpečiť opatrenia, ktoré prispejú ku skvalitneniu krajinnej štruktúry územia priemyselného parku Trnava Zavar – závod na výrobu automobilov. V území navrhujeme realizovať interakčný prvok, ktorý by znížil nepriaznivý stav ekologickej stability, najmä z dôvodu ohrozovania veternou eróziou.“

2.12  Ochrana pamiatok a kultúrnej krajiny

Do kapitoly 2.12.1.1 Ochrana pamiatok a kultúrnej krajiny na koniec sa dopĺňa:

„Realizáciou zámeru Priemyselného parku Trnava Zavar – závod na výrobu automobilov nepríde k narušeniu žiadnej z pamiatok kultúrneho dedičstva. V mieste plánovanej výstavby sa nenachádza pamiatkový fond v zmysle § 2 ods. 1 zákona č. 49/2002 Z.z. o ochrane pamiatkového fondu. Vzhľadom na blízkosť archeologických lokalít je nevyhnutné pred výstavbou parku vykonať záchranný archeologický výskum.“ 

2.13  Doprava 

Do kapitoly 2.13.3 Územný priemet dopravných zariadení doplniť text na koniec časti Trnavský kraj – Cestná doprava:

„V priestore medzi ramenami železničných tratí č. 120 (Trnava – Leopoldov) a č. 133 (Trnava – Sereď) po vonkajšej strane mestského obchvatu I/51 sa navrhuje umiestnenie Priemyselného parku Trnava – Zavar – Závod na výstavbu automobilov. Z dopravného hľadiska je umiestnenie priemyselného parku veľmi výhodné, lebo je v dotyku významných trás cestnej aj železničnej dopravy a v dotyku krajského mesta. Hlavná orientácia nákladnej dopravy je zameraná na železničnú dopravu (80%) a zvyšok je navrhovaný na cestnú dopravu (20%). V cestnej doprave sa uvažuje s objemom 550 kamiónov a 500 osobných aut v denných reláciách.
Hlavné napojenie na cestnú sieť je orientované na diaľničný privádzač – cestu I/51 v mieste pripojenia Modranky s prebudovaním mimoúrovňového pripojenia pri Modranke tak, aby sa zabezpečilo pripojenie cesty k priemyselnému areálu bez vytvorenia kolíznych bodov na ceste I/51. Vzhľadom na podiel nákladnej dopravy sa navrhuje šírkové usporiadanie C9,5/60  resp. MZ14/60 (MZ9/60). Navrhovaná cesta sa na severovýchodnom okraji priemyselného areálu pripája na súčasnú cestu III/05131 stykovou úrovňovou križovatkou. 
V riešení sa ďalej uvažuje s vybudovaním pripojenia na mestský obchvat I/51 vo vzdialenosti asi 1400 m od križovatky mestského obchvatu a diaľničného privádzača I/51. Toto pripojenie s pokračovaním smerom do Trnavy je orientované na osobnú dopravu a skracuje tak dochádzkovú vzdialenosť osobnej dopravy z priemyselného areálu do centra mesta. Pripojenie cesty na mestský obchvat je navrhované mimoúrovňovo. Vo výhľade navrhujeme rozšírenie juhovýchodného obchvatu mesta Trnava na štvorpruhovú komunikáciu v závislosti od nárastu dopravného zaťaženia. Podľa súčasného sčítania dopravného zaťaženia predmetného územia je zaťaženie 3.269/24 hod., čo predstavuje pri 10% hodinovej špičke 330 vozidiel obojsmerne, dvojpruhová komunikácia je zatiaľ dostatočná.
Doplnkovým pripojením je využitie súčasnej cesty III/051031 hlavne pre osobnú dopravu. Vzhľadom na zaradenie trate č. 120 do multimodálneho európskeho koridoru a nárast významu cesty III/051031 je potrebné vybudovať mimoúrovňové križovanie železničnej trate 120 s cestou III/051031. 
Riešenie statickej dopravy pre priemyselný park je uvažované na vlastnom území priemyselného parku. Tým sa vylúči zaťaženie priľahlých komunikácií a zníženie ich výkonnosti. 
Súčasné zaťaženie komunikácií, na ktoré sa priemyselný park pripája je podľa celoštátneho sčítania dopravy SSC z roku 2000 nasledovné:
	Stanovište	Č. Cesty	Počet sk. voz./24 h	
	80795		I/51		15508
	80796		I/51		13837
	85526		I/51		  2615
	85520		I/51		  3269
	83490		III/051031	  2800
	83491		III/051031	  3098
Nárast cestnej dopravy  (550 kamiónov a 500 osobných aut) pri rozdelení na jednotlivé smery nevytvára podmienky pre prekročenie návrhových intenzít dotknutých komunikácií.“

Doplniť text na konci časti Okres Trnava – Železničná doprava 

„V súvislosti s vyšším podielom nákladnej dopravy z Priemyselného parku Trnava – Zavar – Závod na výstavbu automobilov na železnici (80% - 160 vagónov denne) sa navrhuje pripojenie vlečkového systému priemyselného parku na železničnú trať č. 133 Trnava - Sereď. Odpojenie od železničnej trate je navrhované od mimoúrovňového križovania trate s mestským obchvatom I/51. Vlečková koľaj súbežná so železničnou traťou je následne rozvádzaná k objektom v priemyselnom areáli. V riešení sa predpokladá riadenie vlečkového zaistenia zo železničnej stanice v Trnave, kde sa bude riadiť následné smerové rozdelenie nákladnej dopravy z priemyselného areálu. Vzhľadom na súčasné využitie železničnej dopravy sa nepredpokladá ani výhľadové prekročenie kapacity. V následných etapách spracovania projektovej dokumentácie je potrebné rešpektovať ochranné pásmo dráhy železničných tratí Bratislava – Žilina a Trnava – Sereď.“ 

2.14 Vodné hospodárstvo

Do podkapitoly Výhľadové zámery v zásobovaní pitnou vodou sa za predposledný odstavec dopĺňa:

 „Odber pitnej vody pre potreby Priemyselného parku Trnava Zavar – závodu na výrobu automobilov bude zabezpečený napojením na existujúci vodovod mesta Trnava DN 600.“ 

Do kapitoly 2.14.8.4.1 Predpokladaný rozvoj verejných kanalizácii a ČOV,
sa za predposledný odstavec dopĺňa:

„Odpadové vody z Priemyselného parku Trnava Zavar – závodu na výrobu automobilov budú odvádzané splaškovou kanalizáciou. Predpokladané množstvo odkanalizovaných splaškových vôd bude 18,72 m3.h-1   . Dažďová kanalizácia odvedie 500l.s-1 , bude prečerpávaná z dažďovej nádrže do recipientu toku Trnávky. Chemickou kanalizáciou bude odvedených 233.32 m3.h-1  do ČOV Zeleneč.“

Do kapitoly 2.14.8.5 Zásobovanie úžitkovou vodou, pred poslednú vetu sa dopĺňa: 

„Zdroj úžitkovej vody pre potreby Priemyselného parku Trnava Zavar – závodu na výrobu automobilov bude zabezpečený na území závodu.“

2.15 Energetika a spoje
Do kapitoly 2.15.2 Návrh energetických zariadení v Trnavskom kraji, pred časť Záver sa dopĺňa odrážka: 
o	„V súvislosti s výstavbou Priemyselného parku Trnava Zavar – závodu na výrobu automobilov zabezpečiť koridor pre zásobovanie elektrinou napojením  na VVN el. siete samostatnou VVN el. prípojkou 2x110 kV z 400/220/110 kV z transformovne Križovany.“

2.17 Odňatie poľnohospodárskej pôdy z PPF a  LPF

Do kapitoly 2.17.2 Odňatie poľnohospodárskej pôdy z poľnohospodárskeho pôdneho fondu - za posledným odsekom sa dopĺňa: 

„K vyhodnoteniu záberov plôch poľnohospodárskej pôdy pre účely budovania Priemyselného parku Trnava Zavar – závod na výrobu automobilov boli použité nasledovné vstupné podklady:
•	bonitované pôdno-ekologické jednotky s 5-miestnym číselným kódom (podklad Výskumný ústav pôdnej úrodnosti - Bratislava),
•	zákon č. 83/2000 Z.z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon SNR č. 307/1992 Zb. o ochrane PPF a o zmene zákona NR SR č. 222/1996 Z.z. o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
•	nariadenie vlády SR 188/2000 Z.z., ktorým sa dopĺňa nariadenie vlády SR č. 152/1996 Z.z. o základných sadzbách odvodov za odňatie poľnohospodárskej pôdy z poľnohospodárskeho pôdneho fondu,
•	vyhláška Ministerstva financií SR č. 465/1991 Zb o cenách stavieb, pozemkov trvalých porastov, za zriadenie práva osobného užívania pozemkov a náhradách za dočasné užívanie pozemkov. 

Lokalita Priemyselného parku Trnava Zavar – závod na výrobu automobilov je lokalizovaný na ploche nachádzajúcej sa v extraviláne mesta Trnava a extraviláne obce Zavar. Zaberané pôdy sa radia do 2. a 5. skupiny BPEJ. Súčasťou záberu sú samotné plochy priemyselnej výroby ako i jednotlivé prístupové komunikácie. Na zaberaných plochách nie sú vybudované melioračné systémy.
Celkový záber predstavuje 251,14 ha, z čoho je 249,94 ha mimo zastavaného územia a 1,20 ha v intraviláne. Záber PPF extravilánu tvorí 247,10 ha, celkový záber NPPF je 2,8 ha. Podrobnejšie členenie zaberaných plôch je uvedené v tabuľke 357.“

Do kapitoly 2.17.3 Vyhodnotenie odvodov za predpokladané odňatie poľnohospodárskej pôdy z poľnohospodárskeho pôdneho fondu za posledný odsek doplniť nový odsek:

„Odvod za predpokladané odňatie poľnohospodárskej pôdy z PPF bol vyrátaný podľa nariadenia vlády SR č. 152/1996. Celkový odvod za odňatie 247,1 ha poľnohospodárskej pôdy z PPF pre účely budovania Priemyselného parku Trnava Zavar – závod na výrobu automobilov predstavuje 2 090 177,02 tis. Sk.
Podrobnejšie členenie podľa jednotlivých lokalít je uvedené v tabuľke 358.

Do kapitoly 2.17.5 Tabuľková príloha sa dopĺňajú tabuľky:

Tabuľka 357: Predpokladané odňatie poľnohospodárskej pôdy z PPF pre účely budovania Priemyselného parku Trnava Zavar – závod na výrobu automobilov 

Číslo lokality	Funkcia	Katastrálne územie	Záber plôch	Záber PPF	Záber
NPPF
ha	
			celkom
ha	z toho	celkom ha	druh
pozemku	BPEJ	z toho		
				v ZÚ	mimo ZÚ				v ZÚ	mimo ZÚ		
1
	PV	Trnava	75,100	-	75,10	75,10	OP	03901	-	75,100	-	
	PV	Trnava	11,400	-	11,40	11,40	OP	03701	-	11,400	-	
2	D-CK	Trnava	1,500	-	1,50	1,43	OP	03701	-	1,430	0,03	
3	D-CK	Trnava	1,400	-	1,40	1,40	OP	03701	-	1,400	-	
4	D-CK	Trnava	1,200	1,200	-	1,20	OP		1,200	-	-	
5	D-CK	Trnava	2,800	-	2,80	2,80	OP	03901	-	2,800	-	
6	PV	Zavar	148,500	-	148,50	148,50	OP	03701	-	22,000	-	
							OP	03901	-	126,500	-	
7	D-CK	Zavar	1,730	-	1,73	1,73	OP	03801	-	0,256	-	
							OP	03901	-	1,474	-	
8	PV	Trnava	7,510	-	7,51	4,74	OP	03701	-	2,940	2,77	
							záhrady	03701	-	1,800	-	
Spolu 	251,140	1,200	249,940	248,300			1,200	247,100	2,800	

OP	- orná pôda
PV	- priemyselná výroba a služby
D-CK	- doprava (cestné komunikácie)

Tabuľka 358: Odvody za predpokladané odňatie poľnohospodárskej pôdy z PPF pre účely budovania Priemyselného parku Trnava Zavar – závod na výrobu automobilov 

Číslo lokality	Druh
pozemku	Predpokladané odňatie	Zákl.
sadzba
tis. Sk	Zníž.
odvodov
v %	Zvýš.
odvodov
v %	Výsledný celkový
odvod
v tis. Sk	
		Výmera ha	bonita	BPEJ					
1	OP	75,100	2	03901	8465	-	-	635721,50	
		11,400	2	03701	8465	-	-	96501,00	
2	OP	1,430	2	03701	8465	-	-	12104,95	
3	OP	1,400	2	03701	8465	-	-	11851,00	
5	OP	2,800	2	03901	8465	-	-	23702,00	
6	OP	22,000	2	03701	8465	-	-	186230,00	
	OP	126,500	2	03901	8465	-	-	1070822,50	
7	OP	0,256	5	03801	2510	-	-	642,56	
	OP	1,474	2	03901	8465	-	-	12477,41	
8	OP	2,940	2	03701	8465	-	-	24887,10	
	záhrady	1,800	2	03701	8465	-	-	15237,00	
Celkom	247,100						2090177,02	

C. Záväzná časť Územného plánu veľkého územného celku Trnavského kraja 
– zmeny a doplnky 2002

Zmeny a doplnky k NARIADENIU VLÁDY č. 183 z 31. marca 1998, Slovenskej republiky, ktorým sa vyhlasuje doplnenie záväznej časti územného plánu veľkého územného celku Trnavský kraj.

Príloha č.2 k nariadeniu vlády č.183/1998 Z. z. sa dopĺňa nasledovne:

Záväzná časť Územného plánu veľkého územného celku Trnavského kraja

Doplniť a upraviť kapitolu I. Záväzné regulatívy funkčného a priestorového usporiadania územia 

1. V oblasti usporiadania územia, osídlenia a rozvoja sídelnej štruktúry

Doplniť odsek 1.1 o nový bod:

1.1.1	vytvárať nadnárodnú sieť spolupráce medzi jednotlivými mestami, regiónmi a ostatnými aktérmi územného rozvoja v SR a okolitých štátoch, s využitím väzieb jednotlivých sídiel a sídelných systémov v euroregiónoch a ďalších oblastiach cezhraničnej spolupráce

V odseku 1.3 nahradiť text: 
...„centra osídlenia nadregionálneho významu“... 
textom 
...„centra prvej skupiny zaradeného do druhej podskupiny a rozvoj miest Piešťany a Dunajská Streda ako centier druhej skupiny zaradené do prvej podskupiny, “...

Nahradiť odseky 1.4, 1.5, 1.6, odsekmi:
1.4 	podporovať rozvoj centier tretej skupiny, ktoré tvoria jej prvú podskupinu:
Galanta	
Hlohovec	
Senica	
Skalica	
Šaľa	
podporovať rozvoj centier tretej skupiny, ktoré tvoria jej druhú podskupinu:
Sereď	
Šamorín	
podporovať rozvoj centier štvrtej skupiny:
Holíč	
Veľký Meder	
Vráble	
podporovať rozvoj centier piatej skupiny:
Brezová pod Bradlom	
Gbely	
Sládkovičovo	
Vrbové	
1.5 	podporovať rozvoj kvartérnych centier, predovšetkým v bratislavsko – trnavsko – nitrianskej aglomerácii, ktorá má najväčší predpoklad zabezpečiť rozvoj kvartérnych aktivít

Doplniť odseky:

1.10. 	podporovať vzťah urbánnych a rurálnych území v novom partnerstve založenom na integrácii funkčných vzťahov mesta a vidieka a kultúrno-historických a urbanisticko-architektonických daností
1.11 	zachovávať pôvodný špecifický ráz vidieckeho priestoru, vychádzať z pôvodného charakteru zástavy a historicky utvorenej okolitej krajiny; zachovať historicky utváraný typ zástavby obcí a zohľadňovať národopisné špecifiká jednotlivých regiónov
1.12 	pri rozvoji vidieckych oblastí zohľadňovať ich špecifické prírodné a  krajinné prostredie a pri rozvoji jednotlivých činností dbať na zamedzenie, resp. obmedzenie možných negatívnych dôsledkov týchto činností na krajinné a životné prostredie vidieckeho priestoru
1.13 	vytvárať podmienky dobrej dostupnosti vidieckych priestorov k sídelným centrám, podporovať výstavbu verejného dopravného a technického vybavenia obcí, moderných informačných technológií tak, aby vidiecke priestory vytvárali kultúrne a pracoviskovo rovnocenné prostredie voči urbánnym priestorom a dosiahnuť tak skĺbenie tradičného vidieckeho prostredia s požiadavkami na moderný spôsob života

2. V oblasti rekreácie a turistiky 

Zmeniť znenie odseku:

2.8 	viazať lokalizáciu služieb zabezpečujúcich proces rekreácie a turizmu prednostne do sídiel s cieľom zamedziť neodôvodnené rozširovanie rekreačných útvarov vo voľnej krajine, pričom využiť aj obnovu a revitalizáciu historických mestských a vidieckych celkov a objektov kultúrnych pamiatok

Doplniť kapitolu o odseky:

2.13 	zabezpečovať v liečebných kúpeľoch únosný pomer funkcie liečebnej, turisticko-rekreačnej, kultúrno-spoločenskej a ich funkčných plôch
2.14 	podporovať vznik a rozvoj miestnych kúpeľov na základe využitia špecifík daného územia
2.15 	na území Národných parkov a Chránených krajinných oblastí dodržiavať únosný pomer funkcie ochrany prírody a ostatných funkcií spojených s rekreáciou a turizmom

4. V oblasti kultúrno-historických hodnôt

Doplniť kapitolu  o odseky:

4.5 	posudzovať pri rozvoji územia význam a hodnoty jeho kultúrno – historických daností v nadväznosti na všetky zámery v sociálne ekonomickom rozvoji.
4.6 	zohľadňovať a revitalizovať v územnom rozvoji:
o	územia lokalít zapísaných v Zozname svetového dedičstva,
o	územia pamiatkových rezervácií, pamiatkových zón,
o	územia historických jadier miest a obcí,
o	známe a predpokladané lokality archeologických nálezísk a nálezov,
o	národné kultúrne pamiatky, kultúrne pamiatky, ich súbory a areály a ich ochranné pásma,
o	územia miest a obcí, kde je zachytený historický stavebný fond, ako aj časti rozptýleného osídlenia,
o	novodobé architektonické a urbanistické diela,
o	areály architektonických diel s dotvárajúcim prírodným prostredím,
o	historické technické diela.
4.7 	rešpektovať objekty, súbory alebo areály objektov, ktoré sú navrhované na vyhlásenie za kultúrne pamiatky, ako aj územia navrhované na vyhlásenie za pamiatkové rezervácie a pamiatkové zóny a ochranné pásma

5. V oblasti poľnohospodárskej výroby 

Doplniť kapitolu o odseky:

5.6 	stabilizovať výmeru najkvalitnejších pôd, najmä pôd pod závlahami, pôd vinohradov a najlepších bonít, a ochranu výmery a kvality pôdy uskutočňovať nielen ako ochranu hospodársko–sociálneho potenciálu štátu, ale aj ako súčasť ochrany prírodného a životného prostredia
5.7 	stabilizovať a revitalizovať poľnohospodárske odvetvie diferencovane podľa poľnohospodárskych produkčných oblastí
5.8 	zabezpečiť v záujme rozvoja vidieka v horských a podhorských oblastiach so sťaženými prírodnými podmienkami primeranú životnú úroveň a zlepšenie kvality života vidieckeho obyvateľstva prostredníctvom podpory vybraných centier s využitím ich prírodného, demografického a kultúrno-historického potenciálu v prospech rozvoja vidieckych oblastí

6. V oblasti lesného hospodárstva 

Doplniť kapitolu o odseky:

6.9 	rozvíjať tradičnú remeselnú výrobu, doplnkové výroby a nevýrobné činnosti súvisiace s lesnou činnosťou, ako integrovanú súčasť lesného hospodárstva, podporujúce rozvoj vidieka
6.10 	realizovať ozdravné opatrenia v najviac poškodených lesných spoločenstvách

Upraviť nadpis kapitoly nasledovne:
7. V oblasti ťažby a priemyselnej výroby 

Doplniť kapitolu o odseky: 

7.7 	vychádzať pri územnom rozvoji predovšetkým z princípu rekonštrukcie a sanácie existujúcich priemyselných a stavebných areálov
7.8 	podporovať rozvoj priemyselných, technologických a vedecko-technických parkov a podnikateľských zón
7.8.1 	v priestore medzi mestom Trnava a obcou Zavar podporovať rozvoj priemyselného parku Trnava - Zavar – závodu na výrobu automobilov
7.9 	vychádzať pri rozvoji priemyslu a stavebníctva nielen z ekonomickej a sociálnej, ale aj územnej a environmentálnej únosnosti územia v súčinnosti s hodnotami a limitami kultúrno – historického potenciálu územia a historického stavebného fondu so zohľadňovaním špecifík jednotlivých regiónov Slovenskej republiky a využívať pritom predovšetkým miestne suroviny
7.10 	vychádzať pri vytváraní a prevádzke výrobných kapacít z využitia komparatívnych výhod regiónu (poloha, ekonomický potenciál, disponibilné zdroje)

9,  V oblasti rozvoja dopravnej infraštruktúry

Doplniť do kapitoly odsek 9.1.8 odrazníky:

i) vzhľadom k tomu, že v území priemyselného parku Trnava – Zavar je vybudovaná kvalitná cestná sieť je potrebné ju využiť na pripojenie parku a dobudovať prepojenie“ z mimoúrovňovej križovatky na diaľničnom privádzači I/51 v priestore Modranky na cestu III/051031 vo funkčnej triede B a kategórii MZ14/60 resp. MZ9/60, pripojenie na diaľničný privádzač zabezpečiť dobudovaním súčasnej križovatky s minimalizáciou kolíznych bodov v križovatke, križovatku s cestou III/051031 riešiť ako úrovňovú stykovú križovatku
j) vybudovať cestné pripojenie priemyselného parku „Trnava – Zavar – závod na výrobu automobilov“ na mestský obchvat I/51 s predpokladom ďalšieho pokračovania cestného prepojenia do centra mesta medzi vetvami železničných tratí č. 120 a 133 s mimoúrovňovou križovatkou na ceste I/51 vo funkčnej triede C a kategórii MO12/50 resp. MO8/50
k) v súvislosti so zvýšením využitia cesty III/051031 a významom železničnej trate č. 120 vybudovať mimoúrovňové križovanie tejto cesty so železničnou traťou
l) statickú dopravu priemyselného parku „Trnava – Zavar – závod na výrobu automobilov“ riešiť výlučne na území areálu s vylúčením zaťaženia priľahlých komunikácií statickou dopravou

Doplniť do kapitoly odseky:

9.1.10 	rezervovať a rešpektovať koridory hlavnej a doplnkovej siete TINA
9.1.11 	chrániť koridor trasy cesty I/51 v úseku ČR – Holíč – Senica – Trnava – križovatka s D1 ako cesty  medzinárodného významu
9.1.12 	rezervovať koridor trasy pre cestné prepojenie doplnkovej siete TINA od diaľnice D1 v smere Hlohovec – Nitra
9.1.13 	homogenizovať cestu II/503 v úseku od hranice kraja po Šamorín na kategóriu C9,5/80 so zaradením medzi cesty nagre gionálneho významu  a rezervovaním koridoru pre pripojenie  na výhľadovú trasu Južného cestného ťahu
9.1.14 	rezervovať koridor a upraviť trasu ciest pre ťah ciest II/590, II/500, II/581 v záhorsko – trenčiansko nadregionálnom koridore (Moravský Svätý Ján – Kúty – Senica – Myjava s vetvou Malacky – Borský Mikuláš – II/500)
9.2.9 	vybudovať vlečkové pripojenie priemyselného parku „Trnava – Zavar – závod na výrobu automobilov“ zo železničnej trate č. 133 od križovania trate s mestským obchvatom I/51 a zabezpečením organizácie nákladnej dopravy priemyselného parku zo železničnej stanice Trnava
9.2.10 	modernizovať železničnú trať č. 133 Leopoldov – Galanta s jej zaradením do siete TINA a úpravou traťovej rýchlosti v rozpätí 120 – 140 km/h

10. V oblasti nadradenej technickej infraštruktúry 

Doplniť v kapitole text v odseku:

10.1.6 	chrániť koridory pre realizáciu prepojenia 400 kV vedenia z elektrárne Gabčíkovo do Mochoviec ( Levice), 400 kV vedenia Križovany – Bošáca, 400 kV Križovany – podunajské Biskupice, 400 kV vedenia Gabčíkovo – Podunajské Biskupice a zabezpečiť koridor pre zásobovanie elektrinou priemyselného parku Trnava - Zavar – závodu na výrobu automobilov, napojením  na VVN el. siete samostatnou VVN el. prípojkou 2x110 kV z 400/220/110 kV z transformovne Križovany

Doplniť a upraviť kapitolu:
II. Verejnoprospešné stavby

1. Verejnoprospešné stavby dopravnej infraštruktúry

Doplniť do kapitoly odseky:

1.1.18 	vybudovanie cestného prepojenia medzi diaľničným privádzačom I/51 z Trnavy na diaľnicu D1 a cestou III/051031 vo funkčnej triede B a kategórii MZ14/60 resp. MZ9/60
1.1.19 	prebudovanie mimoúrovňovej križovatky na diaľničnom privádzači I/51 v nadväznosti na novonavrhované cestné prepojenie
1.1.20 	vybudovanie nového cestného prepojenia z priemyselného parku „Trnava – Zavar – závod na výrobu automobilov“ na mestský obchvat I/51 medzi železničnými traťami č. 120 a 133 s vybudovaním mimoúrovňovej križovatky tejto cesty s cestou I/51
1.1.21 	vybudovanie mimoúrovňového križovania cesty III/051031 so železničnou traťou č. 120
1.2.7 	vybudovanie vlečkového pripojenia priemyselného parku „Trnava – Zavar –závod na výrobu automobilov“ na trať č. 133 od križovania tejto trate s mestským obchvatom I/51

E. Grafická časť

1. Komplexný urbanistický výkres			priesvitka 	1:50 000
2. Výkres technickej infraštruktúry			priesvitka	1:50 000

								      

    v Bratislave,  12.12.2002

Stanovisko

Ministerstva životného prostredia SR
k návrhu ,,Územný plán veľkého územného celku Trnavský kraj
- Zmeny a doplnky roku 2002”

Ministerstvo životného prostredia SR ako príslušný orgán podľa ustanovenia § 25 ods. 2 zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení zákona č. 103/1990 Zb., zákona č 222/1992 Zb., zákona č. 136/1995 Z.z., zákona 199/1995 Z.z., nálezu Ústavného súdu SR č. 286/1996 Z.z., zákona č.  229/1997 Z.z., zákona č. 175/1999 Z.z., zákona č. 237/2000 Z.z. a zákona č. 416/2001 Z.z. preskúmalo súlad návrhu Územného plánu veľkého územného celku Trnavský kraj – Zmeny a doplnky roku 2002 s ustanovením § 25 ods. 1 stavebného zákona a konštatuje, že :

a/ obsah návrhu Územného plánu veľkého územného celku Trnavský kraj – Zmeny a doplnky roku 2002 je v súlade so záväznou časťou Koncepcie územného rozvoja Slovenska 2001 vyhlásenou nariadením vlády SR č. 528/2002 Z.z.;
b/ obsah návrhu Územného plánu veľkého územného celku Trnavský kraj – Zmeny a doplnky roku 2002  je v súlade s § 11 vyhlášky Ministerstva životného prostredia SR č. 55/2001 Z.z. o územnoplánovacích podkladoch a územnoplánovacej dokumentácii. Postup obstarania a prerokovania územného plánu bol v súlade s príslušnými ustanoveniami stavebného zákona; c/ návrh Územného plánu veľkého územného celku Trnavský kraj – Zmeny a doplnky roku 2002 je v súlade s územnohospodárskymi zásadami pre spracovanie územných plánov veľkých územných celkov, schválenými vládou SR v predchádzajúcom období k jednotlivým regiónom Slovenskej republiky ako celku, ktorých územie je v úplnosti alebo čiastočne zahrnuté v riešenom území veľkého územného celku Trnavský kraj;
d/ záväzná časť Územného plánu veľkého územného celku Trnavský kraj – Zmeny a doplnky roku 2002 navrhovaná na vyhlásenie nariadením vlády SR je v súlade s § 13 stavebného zákona. 

Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky na základe uvedených skutočností súhlasí s návrhom Územného plánu veľkého územného celku Trnavský kraj – Zmeny a doplnky roku 2002 a v súlade s ustanovením § 26 ods. 1 stavebného zákona odporúča schváliť návrh Územného plánu veľkého územného celku Trnavský kraj – Zmeny a doplnky roku 2002 a v súlade s ustanovením § 27 ods. 1 stavebného zákona vyhlásiť Zmeny a doplnky záväznej časti územného plánu veľkého územného celku Trnavský kraj nariadením vlády.