1. Celková bilancia aktivít úradu v roku 2005

Súťažná politika môže prispieť k dlhodobému, udržateľnému rastu cez efektívne fungovanie trhov, na ktorých pôsobí konkurenčný tlak.

Protimonopolný úrad SR v roku 2005 zameral svoju činnosť na skvalitňovanie výstupov  a zefektívnenie vnútorného chodu úradu.

Úrad zasahoval voči protisúťažným dohodám podnikateľov, zneužívaniu dominantného postavenia,  posudzoval koncentrácie a v niektorých prípadoch zasiahol aj voči orgánom štátnej správy, ak ich konanie skresľovalo konkurenčné podmienky na trhoch. Počet vydaných rozhodnutí je uvedený v tab.č.1.

Úradu sa v tomto roku darilo odhaľovať veľmi závažné porušovanie zákona, čomu zodpovedali aj prísne sankcie, ktorých celková výška predstavovala. 2 560 564 867,- Sk.   Vyslal tak signál, že protisúťažné správanie bude nekompromisne sankcionovať a požadovať nápravu. 

Rozhodnutia úradu vydané v roku 2005						      Tab. č. 1
	celkom	dohody obmedzujúce súťaž	zneužívanie dominantného postavenia	koncentrácie	Iné (napr. §39, pokuty za nepredloženie informácií, zmarenie inšpekcie)	
						
1.stupeň	114	6	16	66	26	
2.stupeň	22	3	5	3	11	
Spolu	136	9	21	69	37	

Úrad sa zameral aj na spracovanie prvotných analýz, mapujúcich rizikové sektory z hľadiska konkurenčných podmienok. Za týmto účelom vytvoril 12 pracovných skupín, ktorých práca bude pokračovať aj v ďalšom období.

V hodnotenom roku sa úrad zameral aj na „competition advocacy“ (aktivity zamerané na podporu vzniku a rozvoja konkurenčného prostredia a zvyšovania všeobecnej informovanosti o prospešnosti fungovania súťaže). Vzhľadom na pozitívne efekty z pôsobenia konkurenčného tlaku je dôležité rozširovať oblasti, ktoré sa dostanú pod takýto tlak a odstraňovať bariéry pre vstup a výstup z trhu.  Úrad, ako aktívne pripomienkujúci subjekt, mal možnosť vyjadriť svoje stanovisko k obmedzeniam súťaže, ktoré zistil v návrhoch novej legislatívy alebo v návrhoch rôznych koncepcií a stratégií. V roku 2005 predložil úrad zásadné pripomienky k 32 materiálom, smerujúce k odstráneniu regulačných bariér, resp. iných obmedzení hospodárskej súťaže. Úrad pripravil aj iniciatívne materiály (napr. týkajúce sa odhaľovania kartelov v procese verejného obstarávania), v snahe zvýšiť odhaľovanie protisúťažných praktík a odstraňovanie regulačných bariér pre pôsobenie konkurencie.

Výkon súťažnej politiky má v súčasnosti nadnárodný rozmer, čo zvyšuje nároky na kvalitu výstupov úradu, ktoré sú priamo konfrontované s požadovaným európskym štandardom a kladie vysoké nároky na odborné a jazykové vedomosti pracovníkov. Úrad v hodnotenom roku v svojich rozhodnutiach priamo aplikoval články 81 a 82 Zmluvy a  v rámci tzv. referral systému posudzoval koncentrácie v rámci režimu, stanoveného Európskou komisiou.

V rámci diskusných fór a pracovných skupín v rámci ECN, ICN a OECD sú okrem súťažnej politiky diskutované aj prípady, riešené národnými súťažnými orgánmi, dochádza teda k prezentovaniu a hodnoteniu výstupov úradu aj z pohľadu medzinárodných inštitúcií. V hodnotenom roku úrad v spolupráci s Európskou komisiou, OECD a národnými súťažnými autoritami USA, Francúzska a Švédska zorganizoval štyri pracovné workshopy v Bratislave.

Úrad vypracoval a schválil Víziu úradu do roku 2010, kde si stanovil strategický cieľ, aby sa Protimonopolný úrad SR stal rešpektovanou, dôveryhodnou inštitúciou s kvalitou výstupov na európskej úrovni. Pri napĺňaní vízie sa v roku 2005 venoval skvalitneniu vnútornej organizácie a interného komunikačného systému. Pracovníci úradu sa zapojili do projektu samohodnotenia CAF (Common Assessment Framework) a realizovali viaceré školenia a tréningy.

2. Protisúťažné praktiky

2.1. Dohody obmedzujúce súťaž

Boj proti kartelovým dohodám, snaha o ich odhaľovanie a elimináciu, predstavuje jednu z priorít Protimonopolného úradu SR. Kartelové dohody sú charakteristické tým, že: sa jedná o dohody, sú uzatvárané medzi konkurentmi a obmedzujú hospodársku súťaž. Jedná sa najmä o dohody o cenách, obmedzení výroby, odbytu a delení trhov medzi konkurentmi. Je všeobecne známe, že takéto dohody  priamo „atakujú“ princípy súťaže a zaraďujú sa medzi najzávažnejšie typy protisúťažných/reštriktívnych praktík. Dôvod takejto kategorizácie je jednoduchý: poškodzujú spotrebiteľov a ekonomiku krajiny. 

V prípadoch, ak sa konkurenti  rozhodnú nahradiť súťaženie dohodou alebo kolúziou, spotrebitelia strácajú výhody plynúce zo vzájomného súperenia podnikateľov v podobe nižších cien, kvalitnejších tovarov a služieb a pod. Spotrebiteľské nákupy sa tak nerealizujú za podmienok, ktoré sú výsledkom vzájomného súťaženia, ale za podmienok ovplyvnených vzájomným dorozumením sa o nesúťažení. 

Poslaním úradu, a to nielen pre tento rok, je vyhľadávanie možných kartelových dohôd a zosúladených postupov, ich prešetrovanie a rozhodovanie v danej veci, vrátane uplatňovania efektívneho sankcionovania  účastníkov takýchto reštriktívnych praktík. Veľmi dôležitým nástrojom pri sledovaní tohto cieľa je vytypovanie sektorov, resp. oblastí, vykazujúcich isté charakteristiky, signalizujúce náchylnosť na rôzne formy kartelových ujednaní a kolúzií a následne prostredníctvom odvetvových šetrení odhaľovať možné deformácie trhu,  vrátane získavania poznatkov o reálnom fungovaní týchto odvetví. 

Rok 2005 bol prvým rokom aplikácie Nariadenia Rady 1/2003 o implementácii súťažných pravidiel ustanovených v čl. 81 a 82 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva v Slovenskej republike, a to prostredníctvom uplatňovania komunitárnej súťažnej právnej úpravy Protimonopolným úradom SR, konkrétne čl. 81 Zmluvy ES na dohody obmedzujúce súťaž, ktoré sú spôsobilé alebo môžu ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Komunitárne súťažné právo, t.j. posudzovanie reštriktívnych praktík podľa čl. 81, bolo v sledovanom období implementované v prípadoch, týkajúcich sa sektoru stavebníctva a v oblasti poskytovania profesijných služieb. 

V predmetnom roku úrad riešil 15 prípadov (šetrení bolo 45) z oblasti dohôd obmedzujúcich súťaž, v rámci ktorých vydal 15 prvostupňových rozhodnutí, pričom v 6 prípadoch úrad identifikoval  porušenie zákona. Celková suma udelených pokút v rámci tohto inštitútu bola za rok 2005  1 479 584 867,- Sk.

Kartelová dohoda pri výstavbe diaľnic

Úrad dlhodobo vykonával prešetrovanie na trhu dodávok stavebných prác diaľničného programu Slovenskej republiky zabezpečovaných formou verejného obstarávania. Jedná sa  o trh, ktorý je značne koncentrovaný a  mimoriadne náchylný na uzatváranie kartelových dohôd. V tejto súvislosti si úrad v rámci šetrenia vyžiadal od Slovenskej správy ciest aj podklady, týkajúce sa verejných súťaží na výstavbu diaľničného úseku D1 Mengusovce – Jánovce. Diaľničný úsek bol pre zadanie verejnej súťaže rozdelený na dva úseky, a to úsek 0,00 – 8,00 km a úsek 8,00 – 25,85 km. Ponuku v rámci medzinárodného tendra podali tri subjekty: 1. Združenie Mengusovce (Strabag a.s., Doprastav, a.s., BETAMONT, s.r.o., 2. Konzorcium JV IS – Skanska (Inžinierske stavby, a.s., Skanska DS, a.s. Banské stavby, a.s., 3. MOTA – ENGIL, S.A./

Na základe šetrenia a analýzy podkladov úrad preukázal, že sedem  stavebných spoločností vopred koordinovalo tvorbu ponukových cien vo verejnej súťaži na realizáciu stavby „Diaľnica D1 Mengusovce – Jánovce úsek 0,00 – 8,00 km, čím došlo k uzatvoreniu dohody obmedzujúcej súťaž, ktorá je zo zákona zakázaná. Ponuky všetkých troch nezávislých uchádzačov neboli výsledkom ich nezávislej tvorby na základe vlastných cenových databáz, odporúčaných cenníkov stavebných prác, poznatkov a praktických skúseností z účasti v iných súťažiach, vlastných podmienok na realizáciu a pod.

Verejné obstarávanie, ako forma získavania tovarov, prác a služieb platených z verejných zdrojov, funguje efektívne iba vtedy, ak podnikatelia navzájom súťažia v predložení najlepšej ponuky na základe vlastných prepočtov a predloženia nezávislých ponúk. Ak svoj postup podnikatelia koordinujú, napr. sa vopred dohodnú, kto bude víťazom v danom tendri a ostatní uchádzači svoje ceny upravia podľa dohodnutej víťaznej ponuky, je to vždy v neprospech obstarávateľa s následkom neefektívneho vynakladania verejných prostriedkov.

V danom prípade uvedeným správaním zároveň došlo aj k porušeniu článku 81 Zmluvy o založení ES, nakoľko išlo o medzinárodnú verejnú súťaž, ktorej sa mohli zúčastniť aj záujemcovia z iných krajín a mohlo dôjsť k ovplyvneniu obchodu medzi členskými štátmi EÚ.

Zákon o ochrane hospodárskej súťaže zakazuje podnikateľom uzatvárať kartelové dohody, resp. koordinovať svoje správania, pretože spôsobujú značné škody tak odberateľom, ako aj spotrebiteľom, pričom  odborné odhady uvádzajú možný nárast cien v dôsledku kartelových ujednaní  od 10 do 50 %. Koordinácia správania v procese verejného obstarávania patrí medzi najzávažnejšie protisúťažné praktiky tzv. ťažké kartely, preto tvrdé postihy voči členom takýchto kartelov sledujú aj preventívny cieľ, a to odradiť podnikateľov od podobných praktík. Celková  pokuta, uložená siedmym účastníkom kolúzneho správania sa, bola vo výške 1 473 978 000,- Sk.

Uvedené rozhodnutie nie je právoplatné, nakoľko účastníci konania sa voči nemu v  zákonnej lehoty odvolali.  

Slovenská advokátska komora – porušenie európskeho súťažného práva

Úrad v sledovanom období na základe prešetrovania odvetvia poskytovania profesijných služieb začal správne konanie voči Slovenskej advokátskej komore, ktorá vydala Advokátsky poriadok, súčasťou ktorého boli viaceré ustanovenia obmedzujúce advokátov v možnosti propagácie svojich služieb, a to tak z hľadiska obsahu, ako aj formy, čo malo negatívny vplyv na intenzitu súťaže na danom trhu.

Úradom posudzované ustanovenia Advokátskeho poriadku bránili slovenským advokátom využívať výhody vyplývajúce z možností, ktoré poskytujú zahraničné advokátske kancelárie, nakoľko nemohli používať mená týchto spoločností ani v prípadoch plného súhlasu vlastníkov týchto mien, s ktorými spolupracujú, alebo majú trvalé obchodné vzťahy. Bez možnosti používania medzinárodných mien a povesti zahraničných advokátskych kancelárií v Slovenskej republike strácajú slovenskí advokáti, ktorí si želajú pričleniť sa k takýmto zahraničným združeniam  rozhodujúci prvok etablovania sa, ktorý advokátske kancelárie z EÚ požadujú a vytvára sa prekážka zahraničných advokátskych kancelárií z EÚ etablovať sa na Slovensku. Úprava obchodného mena v zmysle Advokátskeho poriadku vylučuje zo slovenského trhu určitých súťažiteľov pôsobiacich na trhu Spoločenstva, ovplyvňuje štruktúru súťaže v rámci Spoločenstva a tým aj ekonomickú činnosť dotknutých podnikateľov. Súčasne ustanovenia Advokátskeho poriadku, ako záväznej internej normy, obmedzovali slobodu advokátov propagovať svoje služby.

Uvedené protiprávne konanie Slovenskej advokátskej komory malo za následok porušenie národnej a komunitárnej súťažnej právnej úpravy, čo bolo aj úradom sankcionované pokutou vo výške 50 000,- Sk.

Uvedené rozhodnutie nenadobudlo právoplatnosť a je predmetom odvolacieho konania.

Taxislužby – dohoda o cene nástupného

Úrad na základe vlastného podnetu začal správne konanie, v ktorom skúmal, či konanie prevádzkovateľov  taxislužby nenapĺňa znaky kartelovej dohody o cenách. Úrad zistil, že na stretnutí zástupcov viacerých taxislužieb v Bratislave sa 6 prevádzkovateľov taxislužby  dohodlo na  zvýšení základnej sadzby za nástupné z 20,- Sk na 40,- Sk., čím došlo k porušeniu zákona o ochrane hospodárskej súťaže.

V zmysle zákona ide o horizontálnu dohodu o cenách, ktorá je zakázaná. Dohody o cene majú negatívny vplyv  na konečného spotrebiteľa, a preto sú považované za závažné porušenie súťažného práva. Nakoľko sa účastníci konania dohodli len na jednej zložke celkovej ceny - nástupnom, pričom sadzby za kilometer a čakanie nemenili,  cenová dohoda účastníkov konania nemala za následok výraznejší vplyv na ceny na vymedzenom relevantnom  trhu a súčasne vzhľadom na nízky podiel účastníkov dohody na relevantnom trhu nebol zaznamenaný výraznejší vplyv predmetnej dohody na intenzitu súťaže. Úrad po zohľadnení všetkých skutočností uložil 6 účastníkom správneho konania pokutu v celkovej výške 81 100,- Sk.

Rozhodnutie nenadobudlo právoplatnosť, nakoľko účastníci konania podali v zákonnej lehote voči prvostupňovému rozhodnutiu úradu rozklad.

2.2. Zneužívanie dominantného postavenia 

Posudzovanie reštriktívnych praktík formou zneužívania dominantného postavenia neznamená len prešetrovanie praktík podnikateľov v dominantnej pozícii priamo poškodzujúcich spotrebiteľov, ale aj takých konaní dominantov, ktoré sú v neprospech spotrebiteľov z dôvodu ovplyvňovania štruktúr trhu prostredníctvom zoslabenia existujúcej úrovne konkurencie, resp. obmedzenia jej rastu.

Pri posudzovaní správania sa podnikateľov v dominantnom postavení je dôležité posudzovať ako predmetné konanie poškodzuje súťaž, ako sa oslabuje existujúca úroveň konkurencie, aké sú priame alebo nepriame dopady posudzovaného správania sa na konkurentov alebo tretie strany, či zámerom dominanta je tzv. vykorisťovanie alebo vylučovanie, alebo či posudzované konanie predstavuje legitímnu reakciu na konkurenciu, či praktika je proporcionálna jeho legitímnemu záujmu a pod.

Praktické skúsenosti úradu v danej oblasti potvrdzujú najmä tú skutočnosť, že k zneužívaniu postavenia na trhu sa zvyčajne uchyľujú podnikatelia, ktorých pozícia sa dostáva do priamej konfrontácie s možným konkurenčným tlakom, či už novo vstupujúcich hráčov na trh v dôsledku procesu liberalizácie, alebo už prítomných spoločností, a to najmä na susediacich alebo nadväzujúcich trhoch, ktoré sú spravidla pre dominantného hráča zaujímavé. V mnohých prípadoch je reštriktívna reakcia zo strany dominanta jednoduchšia možnosť odpovede na daný stav. 

V roku 2005 úrad šetril 76 prípadov zneužívania dominantného postavenia na trhu, v rámci ktorých bolo vydaných 17 prvostupňových rozhodnutí a 3 iné rozhodnutia (napr. § 39, pokuty za nepredloženie informácií, zmarenie inšpekcie). Celková suma udelených pokút za túto praktiku bola 1 046 500 Sk,-.

Letisko M. R. Štefánika – Airport Bratislava, a.s.  - odmietnutie prístupu k unikátnemu zariadeniu

Úrad v roku 2005 posudzoval a rozhodoval o konaní spoločnosti Letisko M. R. Štefánika – Airport Bratislava, a. s. (ďalej len „LMRŠ, a.s.“) spočívajúcom v odmietnutí prístupu spoločnosti Two Wings, s.r.o. na odbavovaciu plochu letiska Bratislava za účelom prepravy, nakladania a vykladania palubného občerstvenia na palubu lietadiel leteckých dopravcov. Spoločnosť Two Wings, s.r.o. požiadala podnikateľa LMRŠ, a.s. o umožnenie prístupu na odbavovaciu plochu letiska, avšak ten jej ani do vydania prvostupňového rozhodnutia úradu vo veci prístup nepovolil.

Úrad dospel k záveru, že odbavovacia plocha letiska Bratislava, na ktorej sa služby prepravy, nakladania a vykladania palubného občerstvenia na palubu lietadiel poskytujú, je unikátnym zariadením. Jej jediným vlastníkom je prevádzkovateľ letiska Bratislava, spoločnosť LMRŠ, a.s., čo mu zabezpečuje  na trhu poskytovania prístupu na odbavovaciu plochu letiska Bratislava dominantné postavenie. Pre spoločnosť Two Wings, s.r.o., podnikateľ LMRŠ, a.s. predstavuje výlučného obchodného partnera, ktorý jediný môže poskytnúť prístup na odbavovaciu plochu letiska. Na trhu prepravy, nakladania a vykladania jedál a nápojov na palubu lietadiel na odbavovacej ploche letiska Bratislava, na ktorý sa snažila etablovať aj spoločnosť Two Wings, s.r.o., pôsobí výhradne spoločnosť LMRŠ, a.s.(okrem spoločnosti Slovak Air Services, s.r.o., ktorá ako dcérska spoločnosť leteckého dopravcu České Aerolínie, a.s. poskytuje uvedené služby jeho lietadlám).

Spoločnosť Two Wings, s.r.o. splnila všetky podmienky na to, aby jej bol prístup na odbavovaciu plochu letiska Bratislava umožnený. Navyše v sledovanom období neexistovali žiadne kapacitné, technické, bezpečnostné, administratívne ani iné dôvody, pre ktoré by jej mohol, resp. mal byť prístup odmietnutý.

Spoločnosť LMRŠ, a.s. svojím konaním zneužila vlastníctvo unikátneho zariadenia, čoho výsledkom je udržanie si, príp. posilnenie postavenia na vertikálne prepojenom trhu prepravy, nakladania a vykladania jedál a nápojov do/z lietadla na letisku Bratislava, na ktorý nie je možné vstúpiť a zotrvať na ňom bez prístupu k odbavovacej ploche letiska. Spoločnosť LMRŠ, a.s. predmetným konaním obmedzila hospodársku súťaž na vertikálne prepojenom trhu, čo malo za následok eliminovanie konkurenčného tlaku zo strany spoločnosti Two Wings, s.r.o. a znemožnenie efektívnej súťaže na trhu.

Za porušenie zákona formou zneužitia dominantného postavenia bola podnikateľovi LMRŠ, a.s. uložená pokuta vo 3 000 000 Sk.

Rozhodnutie nenadobudlo právoplatnosť a je predmetom odvolacieho konania.

Virtuálna privátna sieť – uplatňovanie praktiky margin squeeze

	PMÚ SR v roku 2005 rozhodol o porušení zákona o ochrane hospodárskej súťaže spoločnosťou Slovak Telecom, a.s. v  procese výberového konania zameraného na  riešenie „Integrovanej komunikačnej platformy pre Ľudovú Banku, a.s.“.

Prípad sa týkal dátovej virtuálnej privátnej siete (VPS) pre Ľudovú Banku, a.s. Dátová VPS je uzatvorená počítačová sieť vybudovaná v otvorenom prostredí verejných sietí, najmä internetu, pomocou rôznych šifrovacích zariadení.

Obmedzenie hospodárskej súťaže spočívalo v uplatnení cenovej ponuky spoločnosťou Slovak Telecom, a.s. z augusta 2004 v rámci výberového konania vo väzbe na ceny uplatňované spoločnosťou Slovak Telecom, a.s. za prenájom okruhov voči konkurentom podľa Všeobecných podmienok a Tarify účinných v čase výberového konania. Konaním spoločnosti Slovak Telecom, a.s. došlo k vylúčeniu súťaže v rámci výberového konania, nakoľko úroveň veľkoobchodnej ceny za prenájom okruhov a maloobchodnej ceny pre Ľudovú Banku, a.s. spoločnosti Slovak Telecom, a.s., ako vertikálne integrovanej spoločnosti, neposkytovala v tomto výberovom konaní pre konkurenciu priestor na poskytnutie konkurenčnej ceny. Maloobchodnej cene Slovak Telecom, a.s. nebolo možné konkurovať bez toho, aby cena konkurenta, aj keby bol rovnako efektívny ako Slovak Telecom, a.s., nevytvárala stratu. Toto konanie možno kvalifikovať ako tzv. „margin squeeze“.

„Margin squeeze“ predstavuje formu zneužívania, ak  rozdiel medzi maloobchodnou cenou, ktorú účtuje dominant a veľkoobchodnou cenou, ktorú účtuje konkurentom za porovnateľné služby je záporný alebo nedostatočný na to, aby pokryl náklady špecifické na produkt dominanta, ktorý poskytuje aj vlastnú maloobchodnú službu na nadväzujúcom trhu.

Úrad udelil pokutu spoločnosti Slovak Telecom, a.s. vo výške 80 000 000,- Sk. Rozhodnutie nenadobudlo právoplatnosť, nakoľko Slovak Telecom, a.s. sa voči prvostupňovému rozhodnutiu odvolal.

3. Kontrola koncentrácií

Protimonopolný úrad SR, podobne ako iné zahraničné súťažné autority, má kompetenciu posudzovať veľké projekty fúzií a akvizícií, ktoré by mohli mať dopad na štruktúru trhu a intenzitu konkurenčného tlaku. Štruktúra trhu významne ovplyvňuje konkurenčné správanie firiem, preto, ak by hrozilo, že po uskutočnení koncentrácie sa intenzita súťaže výrazne obmedzí v dôsledku vzniku alebo posilnenia dominancie na trhu, úrad takéto operácie zakáže, resp. môže s nimi vysloviť súhlas viazaný na splnenie podmienok.

Účastníci koncentrácie, ktorí spĺňajú notifikačné kritériá uvedené v zákone, sú povinní oznámiť transakciu úradu, poskytnúť informácie potrebné pre jej posúdenie a až do rozhodnutia o nej pozastaviť realizáciu koncentrácie. Úrad na základe analýzy trhov, ktoré môžu byť dotknuté koncentráciou, vydá rozhodnutie.

V roku 2005 došlo v činnosti úradu po prvýkrát k uplatneniu tzv. referral systému v súlade s  Nariadením Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole koncentrácií medzi podnikmi. Citovaným nariadením je jednoznačne stanovená deľba kompetencií medzi Európskou komisiou a členskými štátmi pri určení, ktorá inštitúcia bude posudzovať koncentráciu. Základné deliace kritérium je založené na výške obratov účastníkov koncentrácie, napr. ak spoločný  celosvetový obrat účastníkov koncentrácie presiahne 5 mld. EURO a sú splnené ďalšie doplňujúce kritéria, koncentráciu bude posudzovať Európska komisia. Toto kritérium je jednoduchým a rýchlym kritériom poskytujúcim účastníkom koncentrácie právnu istotu, ale na základe takéhoto kritéria sa nemusí vždy správne určiť, či sa danou koncentráciou zaoberá najvhodnejšia súťažná inštitúcia. Preto v rámci nariadenia je upravený určitý opravný mechanizmus, tzv.  „referral systém“,  systém postúpenia koncentrácií, na základe ktorého komisia môže členským štátom postúpiť koncentráciu s komunitárnou dimenziou a naopak, členské štáty môžu postúpiť Európskej komisii koncentráciu nedosahujúcu komunitárnu dimenziu podľa všeobecnej zásady, že koncentráciu by mala posudzovať inštitúcia, ktorá je vhodnejšou súťažnou inštitúciou na posúdenie danej koncentrácie.

K postúpeniu koncentrácie z komisie na Protimonopolný úrad SR v rámci referral systému došlo v prípade nadobudnutia kontroly podnikateľa TESCO nad podnikateľom Carrefour v rozsahu, týkajúcom sa územia Slovenskej republiky.

V roku 2005 úrad začal 65 správnych konaní v prípadoch koncentrácií. V sledovanom období  Odbor koncentrácií vydal 80 prvostupňových rozhodnutí. Nezakázal realizáciu žiadnej koncentrácie. 

Koncentrácia podnikateľov Austrian Airlines Österreichische Luftverkehrs, AG prostredníctvom podnikateľa SLL, s. r. o., Bratislava, SR nad podnikom podnikateľa Slovenské aerolínie, a. s.

Koncentrácia spočívala v získaní nepriamej kontroly podnikateľom Austrian Airlines Österreichische Luftverkehrs, AG, (ďalej len AUA) prostredníctvom podnikateľa SLL, s. r. o., Bratislava, SR (ďalej len SLL) nad podnikom podnikateľa Slovenské aerolínie, a. s. (ďalej len SA) na základe uznesenia o zvýšení základného imania prijatého rozhodnutím mimoriadneho valného zhromaždenia podnikateľa SA dňa 23. 12. 2004.

Úrad na základe notárskej zápisnice z mimoriadneho valného zhromaždenia a Stanov SA zistil, že podnikateľ AUA prostredníctvom svojej dcérskej spoločnosti SLL získa 62 %-ný podiel na základnom imaní podnikateľa SA, čím nadobudne možnosť vykonávať rozhodujúci vplyv na činnosť podnikateľa SA s možnosťou rozhodovať aj o jeho strategickom obchodnom správaní. Tým došlo k získaniu nepriamej kontroly podnikateľom a v zmysle § 10 ods. 1 písm. a) zákona ku koncentráciu, ktorá podlieha kontrole úradu. Účastníkmi tejto koncentrácie boli podnikatelia AUA a SA.

Úrad pri posudzovaní koncentrácie vymedzil tri tovarové relevantné trhy -  trh linkovej, nákladnej a charterovej dopravy. 

Pri posudzovaní vplyvu predmetnej koncentrácie na hospodársku súťaž na relevantných trhoch úrad vychádzal zo skutočnosti, že po uskutočnení posudzovanej koncentrácie sa síce zníži počet samostatných rozhodovacích miest, ale podstatne sa nezmenia konkurenčné podmienky na relevantných trhoch. Letecký dopravca SA vzhľadom na svoju finančnú a ekonomickú situáciu nebol schopný dlhodobo vyvinúť podstatný konkurenčný tlak na ostatných leteckých dopravcov pôsobiacich na vymedzených relevantných trhoch. Po uskutočnení predmetnej koncentrácie sa síce finančne posilní postavenie podnikateľa SA na trhoch, ale ekonomická skupina AUA, do ktorej sa SA začlení, bude vystavená konkurenčnému tlaku zo strany ďalších leteckých dopravcov.

Po preskúmaní dopadu predmetnej koncentrácie na jednotlivé relevantné trhy linkovej dopravy, nákladnej dopravy a charterovej dopravy, úrad dospel k záveru, že koncentrácia podnikateľov AUA a SA nevytvára ani neposilňuje dominantné postavenie, dôsledkom ktorého sú významné prekážky efektívnej hospodárskej súťaže na týchto relevantných trhoch, a preto s predmetnou koncentráciou súhlasil.

Fides Zdravotnícke zásobovanie, a.s., Biama, a.s. – uložená pokuta za neplnenie zákazového rozhodnutia

V tomto prípade úrad sankcionoval nerešpektovanie zákazu koncentrácie, o ktorom bolo právoplatne rozhodnuté v decembri 2003.

Koncentrácia spočívala v získaní kontroly podnikateľov Fides Zdravotnícke zásobovanie, a.s. a Biama, a.s. nad podnikom podnikateľa SL Plus, a.s. na základe Zmluvy o kúpe cenných papierov.  Rada úradu vydala rozhodnutie, ktorým predmetnú koncentráciu zakázala, pretože vytvárala dominantné postavenie podnikateľov Fides Zdravotnícke zásobovanie, a.s. Biama, a.s. Drugimpex, s.r.o. a Villa Pharm, s.r.o. na relevantnom trhu veľkodistribúcie liekov a zdravotníckych pomôcok na území Slovenskej republiky, ktorého dôsledkom môžu byť významné prekážky efektívnej súťaže. 

Úrad šetrením zistil, že dochádzalo k implementácii koncentrácie podnikateľov Fides Zdravotnícke zásobovanie, a,s, Biama, a.s. a SL Plus, s.r.o. aj po právoplatnosti rozhodnutia o jej zákaze. 

V zmysle zákona je povinnosťou úradu v takomto prípade zasiahnuť a udeliť podnikateľom nerešpektujúcim zákaz  sankciu. Takáto sankčná povinnosť vznikla novelou zákona č.204/2004 Z. z. účinnou od 01.05.2004. Na základe uvedeného úrad v rozhodnutí konštatoval, že napriek skutočnosti, že protiprávne konanie podnikateľov Fides Zdravotnícke zásobovanie, a.s. a Biama, a.s. spočívajúce v nerešpektovaní právoplatného rozhodnutia o zákaze koncentrácie trvalo 6 mesiacov,  sankciu je možné udeliť iba za obdobie  od 01.05.2004. 

V rámci inštitútu kontroly koncentrácií predstavuje konanie v rozpore s právoplatným zákazovým rozhodnutím závažné porušenie zákona. Nerešpektovaním zákazového rozhodnutia došlo k uskutočneniu horizontálnej koncentrácie, teda k spojeniu vzájomne si konkurujúcich spoločností a k vytvoreniu dominantného postavenia, ktoré bolo rozhodnutím zakázané.

Za porušenie zákona úrad uložil v tomto prípade podnikateľovi Fides Zdravotnícke zásobovanie, a.s. pokutu vo výške 23 000 000,- Sk a podnikateľovi Biama, a.s. pokutu vo výške 7 000 000,- Sk.

Koncentrácia AGROFERT HOLDING, a. s., Česká republika – Duslo a. s., Šaľa

Úrad v roku 2005 rozhodol o koncentrácii, ktorá vznikla získaním nepriamej výlučnej kontroly podnikateľa AGROFERT HOLDING, a. s. nad podnikom podnikateľa Duslo a. s. 

AGROFERT HOLDING, a. s. patrí do skupiny podnikateľských subjektov pôsobiacich v odvetviach poľnohospodárskej výroby, chemického a potravinárskeho priemyslu v ČR. Na Slovensku pôsobí prostredníctvom dcérskej spoločnosti AGROFERT Slovakia. Druhý účastník koncentrácie Duslo a. s. pôsobí v oblasti výroby a predaja priemyselných hnojív, prípravkov na ochranu rastlín, gumárenských chemikálií, polyvinylacetátových disperzií a disperzných lepidiel, špeciálnych výrobkov organickej a anorganickej chémie a produktov horčíkovej chémie. 

Úrad analyzoval dopady koncentrácie na relevantných trhoch výroby a predaja priemyselných hnojív.  Na základe predložených podkladov úrad zistil, že aktivity účastníkov koncentrácie sa stretávajú iba v skupine výrobkov priemyselné hnojivá, do ktorej patria dusíkaté hnojivá, viaczložkové hnojivá a špeciálne hnojivá. AGROFERT HOLDING a. s. na Slovensko dováža iba špeciálne hnojivá, ktoré však účastník koncentrácie Duslo a. s. nevyrába. Z analýzy úrad zistil, že zo spojenia podnikateľov  nevzniká súťažné riziko na trhu výroby priemyselných hnojív.

Úrad analyzoval aj distribučný systém, ktorým sa tieto výrobky dostávajú ku konečnému spotrebiteľovi s cieľom identifikovať dopady a zmeny, ktoré v tomto reťazci môže koncentrácia vyvolať. Analýzou úrad zistil, že spoločnosť Duslo a. s. má už historicky vybudovanú distribučnú sieť z bývalých, kedysi samostatných tzv. agrochemických podnikov na regionálnej základni, disponujúcich aj  potrebnými skladovacími kapacitami (sezónne použitie hnojív).

Úrad posudzoval situáciu na predmetných trhoch pred koncentráciou a zmeny, ktoré nastanú po jej realizácii. Dospel k záveru, že  výsledkom koncentrácie nebudú žiadne štrukturálne zmeny na vymedzených relevantných trhoch. Nový vlastník, podnikateľ AGROFERT HOLDING nepôsobil pred koncentráciou na žiadnom z relevantných trhov, nie je ani potenciálnym konkurentom schopným bez vynaloženia podstatných nákladov vstúpiť na trh. Po uskutočnení koncentrácie sa nezmení intenzita konkurenčného tlaku na relevantných trhoch. Koncentrácia nebude mať negatívny dopad na konečných spotrebiteľov, nakoľko zmenou vlastníckych pomerov nedochádza k narušeniu, resp. obmedzovaniu väzieb na trhu vytvorených medzi dodávateľmi a odberateľmi. Rovnako uskutočnenie koncentrácie nebude mať za následok narušenie doterajších väzieb medzi ostatnými účastníkmi trhu a ich  odberateľmi, ako ani vytvorenie nových bariér vstupu pre týchto účastníkov, resp. pre nových záujemcov o vstup na trh.    
Preto úrad s uvedenou koncentráciou súhlasil.

4. Protisúťažné opatrenia orgánov štátnej správy a obcí – aplikácia § 39 zákona

Hospodárska súťaž je proces rivality medzi podnikateľmi, ktorý napomáha efektívnemu fungovaniu trhu. Keď je súťaž efektívna, trh vyšle jasný signál pre firmy o tom, o  ktoré tovary a služby je medzi kupujúcimi záujem. O skresľovaní hospodárskej súťaže hovoríme aj vtedy,  keď je tento proces narušený pre zásahy orgánov štátnej správy a samosprávy a podnikatelia nezískavajú jasný, správny odkaz z trhu. Povinnosťou úradu je tieto prípady preskúmať a požadovať, aby sa takéto zásahy odstránili. Za porušenie § 39 úrad ukladá pokutu až do výšky 2 mil. Sk.

V podmienkach trhovej ekonomiky je potrebné zásahy štátu a financovanie aktivít z verejných zdrojov považovať za výnimku, ktorá musí byť odôvodnená. Ani orgány štátnej správy a samosprávy nemôžu svojim konaním deformovať podmienky pre hospodársku súťaž, pretože napríklad finančné príspevky z verejných zdrojov pre vybraných podnikateľov  majú potenciál na skresľovanie súťaže. 

Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky – zvýhodnenie TA SR

Odbor zneužívania dominantného postavenia vydal dňa 28.10.2005 rozhodnutie, v ktorom konštatoval, že Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky porušilo § 39 zákona o ochrane hospodárskej súťaže a uložil pokutu vo výške 200 000,- Sk. Ministerstvo kultúry SR porušilo zákon tým, že ako orgán štátnej správy pri výkone štátnej správy zvýhodnilo štátnu príspevkovú organizáciu - Tlačovú agentúru Slovenskej republiky - Slovakia (ďalej len TASR).

TASR ako príspevková organizácia, zriadená zákonom, má v zmysle zákona o rozpočtových pravidlách nárok na príspevok zo štátneho rozpočtu. Takýto príspevok ale nesmie byť poskytovaný v rozpore so zákonom o ochrane hospodárskej súťaže. Ministerstvo kultúry SR porušilo zákon tým, že pre rozpočtový rok 2005 nestanovilo pre TASR vopred objektívny a transparentný spôsob použitia finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu.  Tým umožnilo, aby boli z verejných prostriedkov financované aj také aktivity TASR, ktoré sú poskytované na trhovom princípe v konkurenčnom prostredí, čo spôsobilo skreslenie hospodárskej súťaže. Konkurenti TASR, najmä agentúra SITA, ktorí nemajú podporu z verejných prostriedkov, pričom poskytujú porovnateľné služby sú takto v hospodárskej súťaži znevýhodnení. 

Tento prípad poukazuje na to, že z verejných prostriedkov sa hradia aj aktivity, o ktoré je záujem na trhu a ktoré je možné poskytovať na komerčnej báze aj bez finančnej podpory štátu. Dokonca aj spravodajsky orientované televízie (TA 3, verejnoprávna STV) dokážu plnohodnotne plniť svoje úlohy bez servisu TASR.

MK SR úradu nepreukázalo, že existujú objektívne prekážky, ktoré mu bránia  ovplyvniť použitie finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu takým spôsobom, ktorý nedeformuje hospodársku súťaž.

Rozhodnutie nie je právoplatné, voči prvostupňovému rozhodnutiu podalo MK SR rozklad.

5. Procesný postup

Úrad z vlastnej iniciatívy, alebo na základe podnetu získava informácie a analyzuje daný trh v rámci všeobecného šetrenia. Ak existuje podozrenie, že došlo k porušeniu zákona, úrad začne správne konanie, resp. upozorní podnikateľa na povinnosť oznámiť koncentráciu. Práva a povinnosti úradu, účastníkov konania, ako aj lehoty na rozhodnutie, stanovuje zákon a subsidiárne aj správny poriadok.  Povinnosťou podnikateľov je s úradom spolupracovať a poskytovať mu potrebné podklady a informácie. Úrad má právo získavať podklady a dôkazy o protisúťažnom správaní aj formou inšpekcií. Výsledkom konania je rozhodnutie o protisúťažnom konaní, ktoré vydáva riaditeľ príslušného výkonného odboru. Za porušenie zákona môže úrad udeliť pokutu až do výšky 10 % z obratu.

Voči prvostupňovému rozhodnutiu sa možno v zákonnej lehote odvolať. O rozklade rozhoduje Rada úradu  - druhostupňový orgán, ktorý je zložený z predsedu a podpredsedu úradu a piatich externých odborníkov. Rozhodnutia Rady úradu nadobúdajú právoplatnosť dňom doručenia rozhodnutia účastníkom konania. 

Voči druhostupňovému rozhodnutiu je možné podať žalobu na Krajský súd v Bratislave.  V prípadoch, kedy je prípustné odvolanie voči rozsudku Krajského súdu, o odvolaní rozhoduje Najvyšší súd SR.  

5.1. Druhostupňové konania

Rada úradu ako druhostupňový orgán môže prvostupňové rozhodnutie potvrdiť, zmeniť alebo vrátiť vec. V roku 2005 Rada úradu zasadala 22 krát. Vydala celkom 22 druhostupňových rozhodnutí vo veci, ich kategorizácia je uvedená v tab. č. 2.

Druhostupňové rozhodnutia							      Tab. č. 2
 	Potvrdené 
1. stupňové rozhodnutia	Zmenené 
1. stupňové rozhodnutia	Zrušené 
1. stupňové rozhodnutia	Iné	Počet rozhodnutí celkom	
Druhostupňové rozhodnutia	8	11	2	
1	22	

Zneužívanie dominantného postavenia -  Železničná spoločnosť, a .s. Aplikovanie testu ekonomickej kontinuity

Dňa 1.10.2005 nadobudlo právoplatnosť rozhodnutie Rady Protimonopolného úradu Slovenskej republiky č. 2005/65/R/1/093  zrušujúce rozhodnutie č. 2005/ZK/2/1/016 Odboru zneužívania dominantného postavenia, ktorým bolo zastavené konanie voči Železničnej spoločnosti, a.s. (ďalej ŽS). V tomto konaní úrad prešetroval, či ŽS nezneužíva svoje dominantné postavenie na trhu poskytovania služieb nákladnej železničnej prepravy.

V priebehu správneho konania vláda rozhodla o zániku ŽS a jej rozdelení na dve nástupnícke obchodné spoločnosti  - Železničnú spoločnosť Slovensko, a.s. a Železničnú spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ďalej ŽS Cargo). Na základe toho prvostupňový orgán v súlade so zaužívanou praxou v slovenskom práve konanie zastavil. Vychádzal z toho, že v konaní nemožno rozhodovať o právach a povinnostiach neexistujúceho subjektu a z toho, že nástupnícke spoločnosti nemôžu niesť zodpovednosť za protiprávne konanie svojho právneho predchodcu, ktorého sa nedopustili.

Rada úradu po preskúmaní prípadu a rozhodovacej praxe európskych súťažných inštitúcií (EK, Súdu prvej inštancie, Súdneho dvora) rozhodla, že je potrebné pokračovať v tomto konaní voči spoločnosti ŽS Cargo, ktorá je ekonomickým nástupcom ŽS.  Dospela totiž k záveru, že v prípade zániku ŽS a vzniku dvoch nástupníckych spoločností možno konštatovať, že ŽS Cargo je v oblasti poskytovania služieb železničnej nákladnej prepravy ekonomickým nástupcom zaniknutej ŽS. Rovnako je v zmysle výpisu z obchodného registra jej právnym nástupcom. 

Podľa rozhodnutia Rady úradu č. 2005/65/R/1/093 prvostupňový orgán má v konaní pokračovať s podnikateľom ŽS Cargo a rozhodnúť, či došlo k  protisúťažnému konaniu. 

 	V uvedenom konaní bol po prvýkrát v slovenskom súťažnom práve použitý Test ekonomickej kontinuity (Economic Continuity Test). 
 
Pri  posudzovaní zodpovednosti za protiprávne konanie treba vo všeobecnosti vychádzať zo základného právneho princípu, že za protiprávne konanie možno odsúdiť a sankciu možno uložiť len tomu subjektu, ktorý sa protiprávneho konania dopustil. Uvedený princíp platí striktne pri deliktuálnej zodpovednosti fyzických osôb. Zákon, ani iný právny predpis, však priamo nerieši situáciu prechodu deliktuálnej zodpovednosti pri zániku právnickej osoby. Preto je podľa názoru Rady úradu  potrebné túto situáciu riešiť výkladom, vychádzajúc z účelu zákona o ochrane hospodárskej súťaže, ktorým je ochrana hospodárskej súťaže pred jej obmedzovaním a vytváranie podmienok pre jej ďalší rozvoj. Primárnym cieľom nie je ochrana individuálneho záujmu jednotlivých súťažiteľov, ale verejný záujem na fungovaní súťaže na trhoch.  

V určitých prípadoch, ktoré sa týkajú zabezpečenia verejného záujmu na fungovaní hospodárskej súťaže, je možné prisúdiť ekonomickému nástupcovi zodpovednosť za protiprávne konanie jeho právneho predchodcu a uložiť mu sankciu. Musia byť pritom splnené dve podmienky: prvá, že nová spoločnosť pokračuje v aktivitách subjektu, ktorý sa dopustil porušenia, t.j. existuje kontinuita ekonomických činností týchto dvoch spoločností a druhá, že pôvodný subjekt zanikol. Ak nástupnícka spoločnosť, ktorá nadobudne materiálne a osobné zložky podnikania a pokračuje v ekonomických aktivitách zaniknutej spoločnosti, naďalej sa zúčastňuje hospodárskej súťaže na trhu a v prípade protiprávneho konania predchodcu benefituje aj z prípadného protisúťažného správania, je potrebné zabezpečiť, aby protiprávne konanie neostalo nepotrestané z dôvodu organizačných či štrukturálnych zmien na strane podnikateľov. V súlade s cieľom ochrany hospodárskej súťaže nie je ani tak podstatné nástupníctvo v právnom slova zmysle, ale vstup do ekonomických aktivít podnikateľa, t.j. nástupníctvo v ekonomickom slova zmysle. 

Prípad Slovak Telecom, a.s. – odmietnutie prístupu k miestnym vedeniam

Rada Protimonopolného úradu Slovenskej republiky potvrdila v dvoch bodoch prvostupňové rozhodnutie, v ktorom Odbor zneužívania dominantného postavenia konštatoval, že spoločnosť Slovak Telecom, a.s. neposkytnutím prístupu k miestnym vedeniam zneužila dominantné postavenie a za porušenie zákona jej uložil pokutu 885 000 000 Sk. Bod prvostupňového rozhodnutia, ktorý sa týkal povinnosti odstrániť protiprávny stav sa stal nadbytočným, pretože telekomunikačný úrad ako regulátor pre oblasť telekomunikácii  už svojim rozhodnutím uložil ST, a.s. vo vzťahu k prístupu k účastníckym vedeniam   konkrétne povinnosti na základe zákona o elektronických komunikáciách. Rozhodnutie nadobudlo právoplatnosť 16.1.2006. 

Slovak Telecom, a.s. je jediným vlastníkom a správcom pevnej verejnej telekomunikačnej siete na celom území Slovenskej republiky, súčasťou ktorej sú aj miestne vedenia, ktoré sú tiež nazývané aj „poslednou míľou“ spájajúcou koncový bod siete v priestoroch účastníka s hlavným rozvádzačom alebo rovnocenným zariadením v pevnej verejnej telefónnej sieti. 

Pevná verejná telekomunikačná sieť s miestnym vedením predstavuje unikátne zariadenie, ktoré je nevyhnutné pre podnikanie na súvisiacich trhoch a ktorej duplicitné vybudovanie nie je objektívne možné vzhľadom na značné investície, vysokú dobu návratnosti s rizikom vzniku «utopených nákladov». ST, a.s. ako vlastník a správca tohto unikátneho zariadenia je nevyhnutným obchodným partnerom pre podnikateľov, pre ktorých je prístup do infraštruktúry vzhľadom na neexistenciu jej rovnocennej alternatívy nevyhnutný pre výkon ich vlastnej podnikateľskej činnosti. Preto v záujme vytvorenia konkurenčného tlaku je potrebné, aby bol k takým zariadeniam zabezpečený prístup.

Slovak Telecom, a.s., ako vertikálne integrovaná spoločnosť, vlastniaca miestne vedenia, neumožnením prístupu k miestnym vedeniam obmedzoval konkurentov pôsobiacich na nadväzujúcich trhoch. Neposkytovanie prístupu k miestnym vedeniam spôsobilo, že aj napriek vytvoreniu právneho rámca pre úplnú liberalizáciu v sektore telekomunikácii sa táto de facto výrazne oddialila. Prístup k miestnym vedeniam umožňuje podnikateľom súťažiť v ponuke vysokorýchlostných služieb dátového prenosu určených pre nepretržitý prístup k Internetu a v oblasti multimediálnych aplikácii založených na technológii DSL (digitálnej účastníckej prípojky), ako aj hlasových služieb - poskytovanie verejnej telefónnej služby (miestne volania, medzimestské volania, medzinárodné volania). ST v dôsledku toho, že na dobrovoľnej báze nevytvoril a nezverejnil ponuku vstupu do zmluvných vzťahov s ním pre záujemcov o prístup k miestnym vedeniam vylučoval potenciálnu konkurenciu a obmedzoval expanziu už existujúcej konkurencie, čím následne   umelo predlžoval možnosť získavať tzv. monopolnú rentu.

Správanie ST, a.s. dlhodobo deformovalo konkurenčné prostredie na trhu elektronických komunikačných služieb, čo malo negatívne dopady aj na spotrebiteľov, ktorí nemali možnosť benefitovať z tlaku konkurencie  v podobe nižších cien, kvalitnejších produktov alebo služieb, zavádzania nových technológii a pod. 

Závažnosť tohto konania zvyšuje skutočnosť, že konanie spoločnosti Slovak Telecom, a.s., sa týka služieb poskytovaných v rámci sektoru elektronických komunikácií na území SR. Elektronické komunikácie sú kľúčovým faktorom na ceste k informačnej spoločnosti a zároveň vytvárajú základné podmienky na prístup podnikov, verejných inštitúcií a jednotlivcov k moderným komunikačným sieťam a službám v rámci celosvetovej informačnej infraštruktúry.

Rada úradu sa v tomto konaní zaoberala konaním podnikateľa Slovak Telecom, a.s. za obdobie od 01.08.2002, kedy nadobudlo právoplatnosť rozhodnutie PMÚ SR č. 2002/DZ/P/2/157 zo dňa 30.07.2002, ktoré postihovalo konanie spoločnosti Slovak Telecom, a.s. v predchádzajúcom období. Toto rozhodnutie bolo potvrdené aj Najvyšším súdom SR. V oboch prípadoch došlo k zneužívaniu dominantného postavenia v súvislosti s prístupom k  unikátnemu zariadeniu, s cieľom  vylúčiť konkurenciu  a posilniť si tak vlastné postavenie na trhu.

Prípad Slovak Telecom, a.s./UPC Slovensko, s r.o.

Rada úradu sa zaoberala rozkladom podaným voči rozhodnutiu č. 2005/DZ/2/1/086, ktoré vydal dňa 19.08.2005 odbor zneužívania dominantného postavenia. Prvostupňový orgán rozhodol, že Slovak Telecom, a.s. (ST, a.s.) zneužil na stanovenom relevantnom trhu dominantné postavenie ohrozením odbytu podnikateľa UPC Slovensko, s r.o. (UPC, s r.o.) tým, že mu vypovedal zmluvu upravujúcu prenájom káblovodov v meste Bratislava, pričom nebola uzatvorená nová zmluva upravujúca ich užívanie, čo mohlo ohroziť poskytovanie služieb spoločnosťou UPC, s.r.o.. 

ST, a.s. poskytuje tzv. službu Carrier Duct, prostredníctvom ktorej je podnikateľom za odplatu umožnený prenájom otvorov v káblovodoch (tvárnicové podzemné trate, členené na úseky, vymedzené káblovými šachtami, určené na uloženie vedení elektronických komunikačných sietí). Spoločnosť UPC, s.r.o., je vlastníkom káblového distribučného systému, prostredníctvom ktorého poskytuje služby retransmisie televízneho a rozhlasového vysielania, ako aj širokopásmového internetu. Na mnohých miestach predstavujú káblovody jedinú možnosť na umiestnenie vedení elektronických komunikačných sietí a z hľadiska možnosti poskytovania služieb je prístup k otvorom káblovodov v týchto oblastiach pre podnikateľa UPC, s r.o. nevyhnutný. 

Na základe podaného rozkladu sa prípadom zaoberala Rada Protimonopolného úradu, ktorá akceptovala zásadnú námietku podnikateľa ST, a.s. (nedostatok kompetencie úradu) a zmenila prvostupňového rozhodnutie a predmetné správne konanie zastavila.

Pôsobnosť zákona o ochrane hospodárskej súťaže je totiž vylúčená, ak v konkrétnom prípade ochranu hospodárskej súťaže zabezpečuje iný orgán podľa osobitného predpisu. V tomto prípade posudzovanú problematiku upravuje zákon o elektronických komunikáciách (č. 610/2003 Z. z.) a zároveň stanovuje kompetenciu a povinnosť  Telekomunikačného úradu SR v prípade potreby zasiahnuť.  Preto nebol dôvod, aby v danej veci konal úrad. 

Obmedzenie hospodárskej súťaže Ministerstvom pôdohospodárstva SR – udeľovanie štátnych dotácií

Rada úradu v roku 2005 preskúmala prvostupňové rozhodnutie úradu 2004/39/2/1/218 zo dňa 17.12.2004, ktoré vydal odbor zneužívania dominantného postavenia voči Ministerstvu pôdohospodárstva SR  vo veci porušenia § 39 zákona. Rozhodnutím Rady PMÚ SR č. 2005/39/R/2/054  bolo potvrdené rozhodnutie prvého stupňa. 

K porušeniu zákona došlo tým, že ministerstvo poskytovaním finančnej podpory určenej na asanáciu živočíšnych vedľajších produktov kategórie 2 (kadáverov) iba spoločnosti N-ADOVA, s.r.o. zvýhodnilo jeden podnikateľský subjekt a následne zvýhodnilo tých producentov kadáverov, ktorí asanovali prostredníctvom kafilérie N-ADOVA.

5.2. Súdne preskúmanie rozhodnutí úradu

V roku 2005 súdy Slovenskej republiky preskúmavali rozhodnutia úradu v 45 prípadoch. Z toho v 28 prípadoch súdy žalobu zamietli a potvrdili tak rozhodnutia úradu a v 4 prípadoch konanie zastavili, resp. ho prerušili. Žalobou napadnuté rozhodnutia úradu boli súdmi zrušené v 3 prípadoch. V ostatných prípadoch súdy doteraz právoplatne nerozhodli.

6. Podpora súťaže

„Competition advocacy“ v širokom vymedzení predstavuje aktivity zamerané na podporu vzniku a rozvoja konkurenčného prostredia a zvyšovania všeobecnej informovanosti o prospešnosti fungovania súťaže. Úrad sa snažil aktívne podporovať vytváranie konkurenčných podmienok na trhoch aj inými nástrojmi, okrem svojej rozhodovacej činnosti.  Zároveň sa snažil rozširovať informácie a svojich výstupoch, ich odôvodneniach a aj inými formami šíriť informácie o prospešnosti pôsobenia konkurenčných tlakov.

Množstvo sektorov a oblastí prechádza vývojom a transformáciou, cieľom ktorých je nastavenie nových mechanizmov fungovania založených na princípoch stimulujúcich konkurenciu.  Toto obdobie je dôležité a predstavuje významný priestor práve pre protimonopolný úrad ako orgán kompetentný pre posudzovanie fungovania trhu, ktorý prostredníctvom súťažnej advokácie aj formou stanovísk a pripomienok  môže prispievať k formovaniu štandardného podnikateľského prostredia. 

Súťažný orgán sa v sledovanom období aj prostredníctvom tzv. „competition advocacy“ snažil prispieť k tomu, že prijímané opatrenia cielené na rast efektívnosti a investícií boli uplatňované menej reštrikčným spôsobom a zásahy štátu nešli nad rámec nevyhnutný pre udržanie konkurenčných trhových štruktúr.

6.1. Medzirezortné pripomienkové konania

Úrad v rámci inštitucionalizovaného systému medzirezortného pripomienkového konania, predmetom ktorého boli rôzne návrhy právnych noriem, stratégií a koncepcií, v priebehu roku 2005 zaujal okrem iných nasledovné stanoviská:

Návrh Memoranda o porozumení medzi vládou SR a spoločnosťou Swedwood k investičnému projektu na rozšírenie výroby nábytku

Úrad v rámci  predmetného memoranda namietal dlhodobú zmluvnú garanciu dodávok veľkých objemov smrekového dreva dominantným podnikateľom Lesy š.p. pre spoločnosť Swedwood, čo by mohlo negatívne vplývať na trh najmä z dôvodu dlhodobého obmedzenia prístupu k dodávkam dreva pre ostatných odberateľov smrekového dreva, s následkami možného vytláčania z trhu, resp. jeho uzatvorenia. 

Súčasne predmetný zmluvný vzťah by vytváral výhodnejšie podmienky pre jedného podnikateľa – spoločnosť Swedwood, čím vznikalo riziko možnej diskriminácie. Naviac, samotná štátna garancia dodávok dreva predstavovala neštandardný zásah štátu do komerčných vzťahov jednotlivých podnikateľských subjektov, vrátane poskytnutia neadekvátnej konkurenčnej výhody v podnikaní v porovnaní s ostatnými podnikateľmi – účastníkmi zmluvných vzťahov súvisiacich s odberom dreva od toho istého dominantného dodávateľa. Dôsledkom predmetnej garancie by bolo nielen skresľovanie konkurenčných podmienok na trhu, ale aj preberanie zodpovednosti za plnenie komerčných záväzkov dvoch podnikateľských subjektov a založenie precedensu pre obdobné požiadavky garancií štátu zo strany ďalších podnikateľských subjektov. 

Argumenty úradu boli v plnej miere akceptované, v dôsledku čoho sa predmetné memorandum nezrealizovalo.

Koncepcia privatizácie letiskových spoločností Letisko M. R. Štefánika – Airport Bratislava, a.s. a Letisko Košice, a.s.

Úrad požadoval, aby dôležitým aspektom  procesu privatizácie bolo skúmanie dopadu na hospodársku súťaž, a to, aby výberom strategického partnera nedošlo k eliminácii aktuálnej alebo potenciálnej konkurencie alebo vertikálnej integrácii. Navrhoval, aby už v rámci prvého kola bolo potrebné testovať možnosť reálneho negatívneho vplyvu záujemcov o privatizáciu na  hospodársku súťaž. Cieľom koncepcie privatizačného procesu by malo byť najmä vytvorenie plne konkurenčného prostredia. 

Uvedené stanovisko úradu bolo zapracované do vládou SR schválenej koncepcie privatizácie letiskových spoločností. 

Urýchlenie liberalizácie trhu s poštovými službami

Analýza predložená Ministerstvom dopravy, pôšt a telekomunikácií SR vychádzala z predpokladu existencie jediného poskytovateľa univerzálnej služby a neuvažovala s vytvorením konkurenčného prostredia, čo bolo pre úrad neakceptovateľné. Úrad v rámci predloženej analýzy namietal navrhovaný postup neurýchľovania procesu liberalizácie poštových služieb, nedostatočné vyhodnotenie možností pozitívneho efektu urýchlenia liberalizácie tohto trhu, potrebu/nevyhnutnosť vymedzenia právneho a regulačného rámca, prístupu k sieti, spôsobu zabezpečenia súťažnej neutrality, modelu, resp. spôsobov financovania univerzálnej služby.

Predmetný materiál bol následne v zmysle pripomienok prepracovaný. 

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 168/1996 Z. z. o cestnej doprave

Úrad poukázal na potrebu dopracovania predloženého návrhu v súvislosti s potrebou identifikácie kritérií udeľovania dopravných licencií na mestskú autobusovú dopravu a kritérií výberu dopravcu, s ktorým bude uzatvorená zmluva o výkone vo verejnom záujme. 

Pripomienkové konanie nebolo do termínu spracovania tejto Správy ukončené (február 2006).

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 323/1992 Zb. o notároch a notárskej činnosti

Návrh zákona predpokladá, že podrobnosti o notárskych skúškach bude schvaľovať prezídium notárskej komory. Úrad zastáva názor, že skutočnosti týkajúce sa skúšok majú byť v kompetencii regulátora – ministerstva, nakoľko nastavenie parametrov skúšky notárskou komorou môže mať za následok bariéry vstupu do odvetvia pre nových notárov.

 Pripomienkové konanie nebolo do termínu spracovania tejto Správy ukončené (február 2006).

Zákon o elektronickom výbere mýta za používanie vymedzených úsekov pozemných komunikácií

Úrad namietal vylúčenie možnej účasti fyzických osôb – podnikateľov na vybudovaní a prevádzkovaní technického systému. Predloženým návrhom zákona by dochádzalo k diskriminácii podnikateľov – fyzických osôb. Pripomienky úradu boli akceptované.

6.2. Iniciatívy úradu

Protisúťažné dohody v procese verejného obstarávania predstavujú vážne  porušenie zákona o ochrane hospodárskej súťaže a ich odhalenie a potrestanie je verejným záujmom. Úrad od   obstarávateľov iba výnimočne dostáva informácie o tom, že existuje podozrenie na protisúťažný postup. Preto úrad v roku 2005 spracoval dokument „Indície protisúťažného správania podnikateľov v procese verejného obstarávania“, ktorý zaslal na všetky ministerstvá a ústredné orgány štátnej správy, ďalších obstarávateľov a  prostredníctvom Ministerstva vnútra SR aj na samosprávy .

Tento dokument má slúžiť obstarávateľom na to, aby dokázali identifikovať možný súťažný problém a mohli naň upozorniť  Protimonopolný úrad SR. Prostredníctvom tohto dokumentu poukazuje úrad na indície, ktoré môžu znamenať porušenie zákona a oslovuje touto cestou obstarávateľov  a vyzýva ich na pomoc pri odhaľovaním protizákonného správania.

Verejné obstarávanie je systém, ktorý v princípe stimuluje tlak konkurencie. Táto forma získavania tovarov, prác a služieb funguje dobre len vtedy, ak podnikatelia navzájom súťažia v predložení najlepšej ponuky z hľadiska relácie kvalita - cena. 

Ak svoj postup podnikatelia koordinujú, je to vždy v neprospech obstarávateľa a znamená nielen neefektívne vynakladanie verejných prostriedkov, ale je aj porušením zákona.

Kolúzia, resp. koordinácia správania podnikateľov v procese verejného obstarávania sa považuje za jednu z najťažších foriem dohôd obmedzujúcich súťaž, tzv. kartelovú dohodu.

Úrad môže za porušenie zákona ukladať sankcie až do výšky 10 % z obratu firiem.

V záujme efektívneho zasahovania voči koordinovaným postupom podnikateľov úrad sa obrátil na obstarávateľov, aby si všímali podozrivé protisúťažné správanie a informovali o tom úrad. 

Úrad sa tejto oblasti bude venovať aj v ďalšom období.

7. Spolupráca s partnermi

7.1. Medzinárodná spolupráca

Súťažná politika má v súčasnosti výrazný medzinárodný rozmer, preto je úrad aktívne napojený na viaceré medzinárodné organizácie. 

Európska komisia

V prípadoch, ak protisúťažné praktiky môžu mať vplyv na obchod medzi členskými štátmi je v zmysle Nariadenie Rady (ES) č. 1/2003 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v článkoch 81 a 82 Zmluvy úrad povinný aplikovať články 81, resp. 82 Zmluvy. V rámci EÚ sa vytvoril systém koordinácie súťažnej politiky v rámci Európskeho spoločenstva a systém paralelných kompetencií Európskej komisie a národných súťažných inštitúcií členských štátov. V prípadoch aplikácie článkov 81 a 82 Zmluvy prebiehajú konzultácie úradu s komisiou, aby sa zabezpečil konzistentný výstup európskych súťažných inštitúcií.  V prípade posudzovania koncentrácií dochádza rovnako k výmene informácií medzi EK a národnými súťažnými autoritami a uplatňuje sa tzv. referral systém pri postúpení koncentrácií. Dochádza teda k intenzívnej komunikácií medzi úradom a EK pri aplikácii súťažných pravidiel.

V priebehu roku 2005 sa pracovníci úradu zúčastnili viacerých rokovaní plenárneho výboru European Competition Network (ECN), ako aj rokovaní poradných výborov, ako napr. zasadnutia podskupiny pre telekomunikácie, zneužívanie dominantného postavenia alebo energetiku. 

Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD)

Výbor pre hospodársku súťaž OECD je dôležité medzinárodné fórum pre pravidelnú výmenu postojov a názorov na dôležité aspekty politiky ochrany a podpory hospodárskej súťaže. Spája  predstaviteľov národných inštitúcií v oblasti ochrany súťaže, koordinuje tvorbu analytických štúdií a odporúčaní, pomáha pri transfere  skúsenosti jednotlivých krajín. Výbor pozostáva z niekoľkých pracovných skupín. V roku 2005 sa pracovníci úradu zúčastnili na dvoch zasadnutiach OECD, na ktorých sa v rámci pracovných skupín venovali viacerým témam, napr. štrukturálnej reforme v železničnej doprave, zasahovaniu proti medzinárodným kartelom, súťaži a regulácii v sektore telekomunikácií, formám zneužívania dominantného postavenia. V rámci výborov sa diskutovali aj viaceré prípady, riešené v jednotlivých krajinách.

International Competition Network (ICN)
 
Od roku 2001 sa uskutočňujú viaceré diskusné fóra v rámci ICN za účelom koordinácie a zlepšenia uplatňovania pravidiel hospodárskej súťaže na celom svete. Protimonopolný úrad SR sa zapája do práce tohto fóra, svojich zástupcov má vo viacerých pracovných skupinách.   Pracovníci úradu sa v roku 2005 zúčastnili 12. medzinárodnej konferencie o súťaži a 4. výročnej konferencie ICN, ktorá sa konala v Bonne.  Cieľom tejto konferencie bola výmena informácií a skúseností z aplikácie súťažných pravidiel, najmä z oblasti kartelových dohôd.

Medzinárodné aktivity na pôde PMÚ SR

V apríli 2005 sa na Protimonopolnom úrade SR uskutočnil seminár, zameraný na uplatňovanie súťažných princípov v sektore  železničnej dopravy a telekomunikácií za účasti experta z Ministerstva spravodlivosti USA. 

V spolupráci s  OECD a Radou konkurencie z Francúzska sa uskutočnil v Bratislave workshop, ktorého cieľom bola výmena skúseností v oblasti excesívnych cien a tzv. price squeeze. 

Na skúsenosti s aplikáciou článkov 81 a 82 Zmluvy národnými súťažnými autoritami bol zameraný workshop, ktorý sa uskutočnil v decembri 2005 a bol organizovaný v spolupráci s OECD a Konkurrensverket (Švédsky súťažný orgán). 

V dňoch 19. a 20. decembra sa v Bratislave uskutočnil seminár, ktorý organizovala Európska komisia v spolupráci s Protimonopolným úradom SR. Témou seminára bol boj proti kartelovým dohodám a ich odhaľovanie.

Stáže

V roku 2005 sa mesačnej stáže na Generálnom riaditeľstve pre hospodársku súťaž Európskej komisie zúčastnil jeden pracovník úradu. Dvaja pracovníci úradu boli na krátkodobom študijnom pobyte vo Francúzsku (Conseil de la Concurrence). Cieľom pobytov bolo získanie informácií o fungovaní ochrany súťaže v zahraničí, poznaní rozhodovacej praxe a skúseností s aplikáciou európskych súťažných pravidiel. 

7.2. Spolupráca s partnermi v SR

Protimonopolný úrad SR pri aplikovaní súťažných pravidiel spolupracoval aj s inými orgánmi štátnej správy, najmä so sektorovými regulátormi – Telekomunikačným úradom SR, Úradom pre reguláciu sieťových odvetví. V snahe zintenzívniť odhaľovanie kartelových dohôd v procese verejného obstarávania úrad spolupracoval s Úradom pre verejné obstarávanie.

V rámci šírenia informácií o pravidlách ochrany hospodárskej súťaže a  súťažnej kultúry úrad spolupracuje aj s univerzitami a jeho pracovníci sa zúčastnili ako lektori na viacerých konferenciách v SR, ako aj ČR. 

7.3. Komunikácia a poskytovanie informácií

Za dôležitú úlohu považuje úrad podporu súťažnej kultúry v podnikateľskom prostredí a poskytovanie informácií o výstupoch úradu, ktoré umožnia lepšiu orientáciu v súťažných pravidlách pre hráčov na trhu. Preto sa úrad v roku 2005 venoval aj skvalitneniu komunikácie  s externým prostredím v rámci schválenej Komunikačnej stratégie. Cieľom bola snaha skvalitniť informačné kanály a zlepšiť informovanosť odbornej aj laickej verejnosti. 

V roku 2005 sme vytvorili novú „user friendly“ internetovú stránku úradu so snahou vytvoriť komplexný informačný portál, na ktorom by sa laická aj odborná verejnosť dozvedela všetky potrebné údaje o činnosti a výstupoch Protimonopolného úradu SR. Úrad zverejňuje na svojej internetovej stránke všetky relevantné výstupy - rozhodnutia úradu, vrátane ich odôvodnení, stanoviská úradu, platnú legislatívu. Jedným z hlavných cieľov úradu bola snaha zlepšiť komunikáciu s verejnosťou nielen smerom von k externému prostrediu, ale i spätne z externého prostredia k úradu, napr. v súvislosti so zavedením rubriky ako podať podnet na internetovej stránke úradu.  

Úrad v Obchodnom vestníku zverejňuje informácie o  právoplatných rozhodnutiach, oznámeniach koncentrácií, upozornení smerujúcich voči orgánom štátnej správy a samosprávy, ak dochádza k obmedzovaniu hospodárskej súťaže, vrátane informácií o začatí konaní vo všetkých ostatných veciach.

Pravidelne poskytujeme médiám aktuálne tlačové správy o rozhodnutiach úradu a ďalších aktuálnych výstupoch. Úrad v novembri na tlačovej besede verejne prezentoval svoje výstupy a alokované finančné prostriedky na činnosť úradu. V roku 2005 sa zvýšila intenzita poskytovaných tlačových správ úradu, ako aj počet správ o aktivitách úradu v médiách. Ich štruktúra je uvedená v prílohe č.2. 

Pracovníci úradu publikujú články aj v odborných domácich a zahraničných časopisoch (WuW – Wirtschaft und Wettbewerb,  National Competition Report). Napr. v periodiku WuW, ktoré vychádza raz štvrťročne, boli publikované zaujímavé prípady, ktoré úrad riešil. V Global Competition Review vyšiel rozhovor s predsedníčkou úradu. Pracovníci úradu pôsobili ako lektori na viacerých seminároch a prednáškach.

V snahe poskytnúť informácie o cieľoch súťažnej politiky, kompetenciách a výstupoch úradu aj širšej verejnosti úrad vydal informačnú brožúru. 

V roku 2005  úrad evidoval 55 žiadostí o poskytnutie informácií podľa zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám. Všetky žiadosti úrad vybavil v zákonnej lehote 10 dní. Úrad evidoval 3 sťažnosti,  ktoré úrad prešetril  v zmysle zákona č. 152/1998 Z. z. o sťažnostiach a následne predmetné sťažnosti vybavil listom ako neopodstatnené. Viaceré ďalšie dokumenty označené ako sťažnosť posúdil úrad podľa obsahu a vybavil ich buď ako podnety, alebo ako žiadosti o informácie v zmysle zákona o slobodnom prístupe k informáciám.

8. Priority úradu v ďalšom období

Úrad prijal Víziu do roku 2010, v ktorej definoval svoj dlhodobý cieľ, aby sa Protimonopolný úrad SR stal rešpektovanou, dôveryhodnou inštitúciou s kvalitou výstupov na európskej úrovni. 

V jednotlivých rokoch sa snaží opatreniami v oblasti skvalitňovania výstupov, ako aj prácou dovnútra úradu napĺňať uvedený cieľ. Za relevantné výstupy úrad považuje rozhodnutia, stanoviská, iniciatívne materiály, analýzy citlivých sektorov a podporu súťažnej kultúry. Rozhodujúcim vstupom sú kvalifikovaní zamestnanci.

V ďalšom období bude úrad skvalitňovať zásahy proti protisúťažným praktikám, pričom bude potrebné venovať pozornosť  najmä ekonomickým analýzam a testom pri hodnotení dopadov na trh v súlade s novým prístupom Európskej komisie. Bude pokračovať v analýzach citlivých sektorov a formou iniciatívnych materiálov reagovať na bariéry súťaže a zlepšenie odhaľovania protisúťažných praktík. Napr. v roku 2006 to bude oblasť verejného obstarávania, kde bude úrad viac spolupracovať s obstarávateľmi pri odhaľovaní kolúzneho správania podnikateľov. Chceme pripraviť tzv. „competition filter“ pre ministerstvá, v ktorom poskytneme návod v akých prípadoch ich návrhy zákonov môžu byť  problematické z hľadiska hospodárskej súťaže a mali by byť konzultované s úradom.

Za dôležitú oblasť považujeme súťažnú kultúru, preto aj v budúcnosti sa bude úrad podieľať na jej formovaní formou poskytovania a šírenia informácií viacerými kanálmi a formami.

Prílohy

Príloha č. 1

Protimonopolný úrad SR

Rada úradu
Rada rozhoduje o rozklade a preskúmava rozhodnutia mimo odvolacieho konania. Rada rozhoduje aj o obnove konania a o proteste prokurátora v prípadoch, v ktorých rozhoduje vedúci ústredného orgánu štátnej správy podľa osobitného predpisu. Radu úradu tvorí predseda a podpredseda úradu a päť externých členov rady. 
V roku 2005 Rada pracovala v zložení: 
Danica Paroulková
Daniela Zemanovičová
Andrej Juris
Eugen Jurzyca
Katarína Kalesná 
Peter Kriška
Róbert Prega

Personálne vybavenie úradu

K 31. 12. 2005 na úrade pracovalo 70 zamestnancov, z toho v štátnej službe 56 a 14 vo verejnej službe.

Vzdelanostná štruktúra zamestnancov je uvedená v grafe č.1

Graf č.1.

Zamestnanci úradu majú najmä ekonomické a právnické vzdelanie (graf č.2)

Graf č.2

Veková štruktúra je uvedená v grafe č.3.
						Graf č.3

Rozpočet úradu v roku 2005

Protimonopolný úrad v roku 2005 hospodáril s rozpočtom 49 800 000,- Sk. Štruktúra výdavkov je uvedená v grafe č.4 a č. 5.

Štruktúra výdavkov
Graf č.4

Štruktúra bežných výdavkov 
Graf č.5

Príloha č.2.

Publikované informácie
Graf č. 6

Štruktúra publikovaných informácií
Graf č. 7