Tabuľka zhody (Table of Concordance)

Právny predpis ES	Právny predpis SR	
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/105/ES, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/82/ES o kontrole nebezpečenstiev veľkých havárií zahŕňajúcich nebezpečné látky
	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 261/2002 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
Zákon č. 261/2002 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 525/2003 Z. z.
Zákon NR SR č. 42/1994 Z. z. o civilnej ochrane obyvateľstva v znení neskorších predpisov
Vyhláška MŽP SR č. 489/2002 Z. z., ktorou sa vykonávajú niektoré ustanovenia zákona o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov
Vyhláška MŽP SR č. 490/2002 Z. z. o bezpečnostnej správe a o havarijnom pláne	

1	2	3	4	5	6	7	8	9	10	
Článok
(Č, §, O, V, P)*	Text právneho predpisu
EÚ	Spô-sob trans
pozí-cie	Číslo	Článok
(Č, §, O, V, P)*	Text slovenského právneho predpisu	Zho
da	Ad-
min.
štruk-túra	Poznám-ka	Štá-dium
leg.
pro-cesu	
Č 1
B 1
P a) a b)	1. Článok 4 sa mení a dopĺňa takto:
    a) Body (e) a (f) sa nahrádzajú týmto:
„(e) dobývanie (prieskum, ťažba  
a úprava) nerastov v baniach, 
lomoch alebo prostredníctvom vrtov, s výnimkou chemických a tepelných úpravárenských procesov a s nimi súvisiaceho skladovania, ktoré zahŕňa nebezpečné látky podľa Prílohy I;
(f) prieskum a ťažba nerastov vráta-ne uhľovodíkov na mori;“.

    b) Dopĺňa sa nasledovný bod:
„(g) skládky odpadu, s výnimkou prevádzkových zariadení na zneškodňovanie banských odpadov vrátane kalových nádrží a odkalísk obsahujúcich nebezpečné látky podľa Prílohy I, najmä ak sa využívajú v súvislosti s chemickou a tepelnou úpravou nerastov.“.

N

N
		Č I
B 1	   1. V § 1 ods. 2 písmená f) a g) znejú:
„f) na podniky, ktoré vykonávajú vyhľadávanie, prieskum, ťažbu a úpravu nerastov v hlbinných baniach a lomoch alebo pomocou vrtov, okrem podnikov a zariadení na chemickú a tepelnú úpravu a zušľachťovanie vydobytých nerastov a s tým súvisiaceho skladovania, pri ktorých sú prítomné vybrané nebezpečné látky,
 g) na skládky odpadov, okrem prevádzkových zariadení na zneškodňovanie banských odpadov vrátane kalových nádrží a odkalísk, ktoré obsahujú   vybrané nebezpečné látky, ak sa využívajú v súvislosti s chemickou alebo  tepelnou úpravou a zušľachťovaním nerastov.“.

Ú				
Č 1
B 2
P a)	2. Článok 6 sa mení a dopĺňa takto:
    a) V odseku 1 sa dopĺňa táto odrážka:
„- pre podniky, ktoré následne padnú do rozsahu platnosti tejto smerni-ce, do 3 mesiacov od dátumu, odkedy sa táto smernica začne uplatňovať na príslušný podnik, ako je to uvedené v prvom pododseku článku 2 ods. 1.“. 	

N		Č I
B 11	   11. V § 5 odsek 1 znie:
   „(1) Prevádzkovateľ na základe výsledkov kategorizácie vykonanej podľa § 4 zašle obvodnému úradu životného prostredia (ďalej len „obvodný úrad“) písomné oznámenie o zaradení svojho podniku (ďalej len „oznámenie“) do kategórie A alebo do kategórie B alebo mu písomne oznámi, že množstvo vybraných nebezpečných látok prítomných v podniku nedosahuje prahové hodnoty podľa prílohy č. 1 k tomuto zákonu (§ 4 ods. 5 a 6). Pri novom podniku tak urobí najneskôr súčasne s podaním žiadosti o vydanie územného rozhodnutia o umiestnení stavby; ak sa územné rozhodnutie nevydáva, najneskôr súčasne s predložením žiadosti o vydanie stavebného povolenia alebo iného obdobného povolenia. Ak podnik, ktorý bol uvedený do prevádzky pred 1. júlom 2005, začne spĺňať kritériá podľa § 4 ods. 2, 3 alebo 6 až po tomto dátume, jeho prevádzkovateľ je povinný zaslať oznámenie najneskôr do troch mesiacov odo dňa, keď podnik začal spĺňať kritériá podľa niektorého z uvedených odsekov.“.

Ú				
Č 1
B 2
P b)	    b) Za prvú odrážku článku 6 ods. 4 sa vkladá nasledujúca odrážka:
„- zmeny podniku alebo zariadenia, ktorá by mohla mať významné vplyvy na nebezpečenstvo veľkej havárie alebo“	

N		Č I
B 13	   13. V § 5 ods. 5 sa za písmenom a) vkladá nové písmeno b), ktoré znie:
„b) každú zmenu v činnosti podniku alebo zmenu zariadenia, ktorá by mohla mať významný vplyv na zvýšenie rizika závažnej priemyselnej havárie,“.
             Doterajšie písmeno b) sa označuje ako písmeno c).

Ú				
Č 1
B 3	3. Do článku 7 sa vkladá tento odsek:
   „1a. Pre podniky, ktoré následne padnú do rozsahu platnosti tejto smernice, sa dokument uvedený v odseku 1 vyhotoví bez odkladu, v každom prípade však do 3 mesiacov od dátumu, odkedy sa táto smernica začne uplatňovať na príslušný podnik, ako je to uvedené v prvom pododseku článku 2 ods. 1.“.	

N	

	Č I
B 17	   17. V § 7 sa za odsek 4 vkladá nový odsek 5, ktorý znie:
   „(5) Ak podnik podľa § 4 ods. 5 alebo 6, ktorý bol uvedený do prevádzky pred 1. júlom 2005, začne spĺňať kritériá na zaradenie do kategórie A alebo kategórie B až po tomto dátume, jeho prevádzkovateľ je povinný vypracovať program najneskôr do troch mesiacov odo dňa, keď podnik začal spĺňať kritériá na zaradenie do kategórie A alebo kategórie B.“.
   Doterajší odsek 5 sa označuje ako odsek 6.

Ú				
Č 1
B 4	4. Článok 8 ods. 2 písm. b) sa nahrádza takto:
„(b) prijmú sa opatrenia na spoluprá-cu pri informovaní verejnosti a pri poskytovaní informácií orgánu, ktorý je zodpovedný za prípravu externých havarijných plánov.“.	

N	

261/2002	Č I
B 6
V 2

Č I
B 9

Č I
§ 4
O 9	   6. V § 4 sa za odsek 5 vkladá nový odsek 6, ktorý znie:....

.... Doterajšie odseky 6 až 9 sa označujú ako odseky 7 až 10.

   9. V § 4 ods. 9 sa slová „podľa odseku 6“ nahrádzajú slovami „podľa odseku 7“ a za slová „(§ 6)“ sa vkladá čiarka.

   (9) Prevádzkovatelia podnikov a iní podnikatelia podľa odseku 6 sú povinní plniť povinnosti vyplývajúce z rozhodnutia krajského úradu životného prostredia a v potrebnom rozsahu navzájom spolupracovať, najmä vymieňať si informácie potrebné na zohľadnenie charakteru a rozsahu celkového nebezpečenstva závažnej priemyselnej havárie pri hodnotení rizika (§ 6), v programoch prevencie závažných priemysel-ných havárií (§ 7), v bezpečnostných riadiacich systémoch (§ 8), v bezpečnostných   správach   (§ 9), v havarijných plánoch (§18), v podkladoch pre plány ochrany obyvateľstva (19) a pri informovaní verejnosti (§ 22 a 23).	

Ú				
Č 1
B 5
P a)	5. Článok 9 sa mení a dopĺňa takto:
    a) Prvý pododsek odseku 2 sa nahrádza týmto:
„2. Bezpečnostná správa bude obsa-hovať prinajmenšom údaje a infor-mácie uvedené v Prílohe II. Zahrnie tiež príslušné organizácie podieľajú-ce sa na vypracovaní správy. Taktiež bude obsahovať aktualizovaný zoznam nebezpečných látok, ktoré sa nachádzajú v podniku.“.	

N	261/2002	Č I
§ 9
O 3

Č I
B 21	   (3) Na splnenie požiadaviek podľa odseku 2 bezpečnostná správa obsahuje najmä
a) informácie o podniku, jeho umiestnení a zame-raní jeho činnosti, ako aj o jeho organizácii a riadiacom systéme s ohľadom na prevenciu závažných priemyselných havárií,
b)   opis okolia podniku a životného prostredia,
c) opis činností a zariadení podniku dôležitých z hľadiska bezpečnosti a opis zdrojov rizík závažných priemyselných havárií, ako aj súpis a opis vybraných nebezpečných látok prítomných v podniku,
d) identifikáciu a analýzu rizík závažných priemyselných havárií, ich hodnotenie a preventívne opatrenia,
e) opatrenia týkajúce sa pripravenosti na zdolávanie závažných priemyselných havárií a obmedzovanie ich následkov,
f)    potrebnú mapovú dokumentáciu.

   21. V § 9 ods. 3 písmeno a) znie:
„a) informácie o podniku, jeho umiestnení a zameraní jeho činnosti, ako aj o programe (§ 7) a o bezpečnostnom riadiacom systéme na zabezpečenie jeho plnenia (§ 8),“.

Č*		* Pozri tab. zhody k no-vele vyhl. č. 490/2002 Z. z.
		
Č 1
B 5
P b)	    b) V odseku 3 sa medzí tretiu a štvrtú odrážku vkladá nasledujúca odrážka:
„- pre podniky, ktoré následne padnú do rozsahu platnosti tejto smernice, bez odkladu, v každom prípade však do jedného roka od dátumu, odkedy sa táto smernica začne uplatňovať na príslušný podnik, ako je to uvedené v prvom pododseku článku 2 ods. 1.“.	

N		Č I
B 26	   2726. V § 9 sa za odsek 10 vkladá nový odsek 11, ktorý znie:
   „(11) Ak podnik podľa § 4 ods. 2, 5 alebo 6, ktorý bol uvedený do prevádzky pred 1. júlom 2005, začne spĺňať kritériá na zaradenie do kategórie B až po tomto dátume, jeho prevádzkovateľ je povinný predložiť bezpečnostnú správu obvodnému úradu životného prostredia najneskôr do jedného roka odo dňa, keď podnik začal spĺňať kritériá na zaradenie do kategórie B.“.
     Doterajšie odseky 11 až 14 sa označujú ako odseky 12 až 15.

Ú				
Č 1
B 5
P c)	    c) V odseku 4 sa odkazy na „dru-hú, tretiu a štvrtú odrážku“ nahrádza-jú odkazmi na „druhú, tretiu, štvrtú a piatu odrážku“.	
D				
N				
Č 1
B 5
P d)	    d) V článku 9 ods. 6 sa dopĺňa tento bod:
(d) Komisia sa vyzýva, aby do 31. decembra 2006 spolu s členskými štátmi zrevidovala existujúcu „Príruč-ku na zostavenie bezpečnostnej správy“.	

n. a.				

N				
Č 1
B 6
P a)	6. Článok 11 sa mení a dopĺňa takto:
    a) Ku každému z bodov  (a) a (b) odseku 1 sa dopĺňa táto odrážka:
„- pre podniky, ktoré následne padnú do rozsahu platnosti tejto smernice, bez odkladu, v každom prípade však do jedného roka od dátumu, odkedy sa táto smernica začne uplatňovať na príslušný podnik, ako je to uvedené v prvom pododseku článku 2 ods. 1.“	

N

N		Č I
B 42 a 45	   42. V § 18 sa za odsek 1 vkladá nový odsek 2, ktorý znie:
   „(2) Ak podnik podľa § 4 ods. 5 alebo 6, ktorý bol uvedený do prevádzky pred 1. júlom 2005, začne spĺňať kritériá na zaradenie do kategórie A alebo kategórie B až po tomto dátume, jeho prevádzkovateľ je povinný vypracovať havarijný plán najneskôr do jedného roka odo dňa, keď podnik začal spĺňať kritériá na zaradenie do kategórie A alebo kategórie B.“.
   Doterajšie odseky 2 až 12 sa označujú ako odseky 3 až 13.

   45. V § 19 sa za odsek 2 vkladá nový odsek 3, ktorý znie:
   „(3) Ustanovenia § 18 ods. 1 a 2 platia rovnako aj na predkladanie podkladov na vypracovanie plánu ochrany obyvateľstva podľa odsekov 1 a 3.“.
      Doterajší odsek 3 sa označuje ako odsek 4.

Ú

Ú				
Č 1
B 6
P b)	    b) Odsek 3 sa nahrádza takto:
   „3. Bez ujmy na povinnostiach príslušných orgánov musia členské štáty zabezpečiť, aby boli vnútorné havarijné plány podľa tejto smernice vypracované na základe konzultácií s personálom zamestnaným v pod-niku, a to vrátane relevantného personálu subdodávateľov, a aby bola verejnosť informovaná pri tvorbe alebo aktualizovaní externých havarijných plánov.	

N	261/2002

42/1994

42/1994
	Č I
§ 18
O 2 a 3

§ 14
O 1
P b)

§ 15
O 1
P a)
	   (2) Havarijný plán sa vypracúva v potrebnej súčinnosti
a)	so zamestnancami podniku a zástupcami zamestnancov,
b)	s inými podnikateľmi vykonávajúcimi s vedomím prevádzkovateľa činnosti v jeho podniku,
c)	s príslušnými orgánmi a inými subjektmi, s ktorých súčinnosťou sa uvažuje pri zdolávaní závažnej priemyselnej havárie a pri obmedzovaní jej následkov.

   (3) Prevádzkovateľ pri vypracúvaní havarijného plánu podľa potreby spolupracuje (najmä vzájomnými konzultáciami a výmenou informácií) aj s prevádzkovateľmi iných podnikov kategórie A a kategórie B alebo s prevádzkovateľmi iných zariadení alebo činností v blízkosti podniku, ktoré by mohli zvýšiť riziko závažnej priemyselnej havárie.

   (1) Obvodný úrad ...
b) vypracúva plán ochrany obyvateľstva v súčinnosti s právnickými osobami a fyzickými osobami a v rozsahu ustanovenom týmto zákonom im ukladá úlohy,

   (1) Obec
a)	vypracúva plán ochrany obyvateľstva, oboznamuje sa s havarijnými plánmi podnikov a prevádzok na svojom území a informuje obyvateľstvo o postupe pri mimoriadnej udalosti,

Ú	

ObÚ

obec			
Č 1
B 6
P c)	    c) Vkladá sa tento odsek:
    „4a. So zreteľom na externé havarijné plány musia vziať členské štáty do úvahy potrebu posilniť spoluprácu pri zabezpečovaní civilnej ochrany v závažných prípadoch.	

N	42/1994

42/1994
	§ 7

§ 12
O 1
P i)

	   (7) Za splnenie úloh civilnej ochrany zodpovedá v rozsahu ustanovenom týmto zákonom vláda, ministerstvá, ostatné ústredné orgány štátnej správy, iné ústredné štátne orgány, krajské úrady a obvodnéné úrady, samosprávne kraje, obce, právnické osoby a fyzické osoby; pri plnení týchto úloh spolupracujú v rozsahu ustanovenom týmto zákonom s obdobnými inštitúciami iných štátov.

   (1) Ministerstvo ...
i) zabezpečuje rozvoj medzinárodnej spolupráce na úseku civilnej ochrany a zastupuje Slovenskú republiku v medzinárodných organizáciách civilnej ochrany,	

Ú	MV SR			
Č 1
B 7
P a)	7. Článok 12 sa mení a dopĺňa takto:
    a) Druhý pododsek odseku 1 sa nahrádza takto:
   „Členské štáty zabezpečia, aby ich politiky územného plánovania a/alebo iné príslušné politiky a postupy na implementáciu týchto politík brali z dlhodobého hľadiska do úvahy potrebu zachovať primerané vzdialenosti medzi podnikmi spadajúcimi pod túto smernicu a obytnými oblasťami, verejne  využívanými budovami a oblasťami, hlavnými dopravnými trasami v čo najväčšej možnej miere, rekreačnými oblasťami a oblasťami s osobitnou prirodzenou citlivosťou alebo s osobitným významom, a v prípade existujúcich podnikov potrebu ďalších technických opatrení v súlade s čl. 5 tak, aby sa nezvýšili riziká pre ľudí.“	

N	261/2002	Č I
§ 10
O 1 až 3

Č I
B 27 a 28
	   (1) Orgány verejnej správy, ktoré podľa osobitných predpisov vypracúvajú (obstarávajú) alebo schvaľujú rozvojové koncepcie alebo územnoplánovaciu dokumentáciu, alebo povoľujú stavby zariadenia a iné činnosti, sú povinné zohľadniť nutnosť
a)	dodržať dostatočnú vzdialenosť medzi podnikmi kategórie A a kategórie B navzá-jom, medzi podnikmi uvedených kategórií a inými stavbami, zariadeniami a činnosťami, najmä sídelnými útvarmi a inými miestami s pravidelným výskytom väčšieho množstva ľudí, územiami chránenými podľa osobitných predpisov, dopravnými trasami, energetickými a inými rozvodmi alebo
b)	určiť dodatočné technické a iné opatrenia tak, aby sa nezvýšilo riziko závažnej priemyselnej havárie.

   (2) Pri zohľadňovaní požiadaviek ustanovených v odseku 1 príslušné orgány vychádzajú najmä z oznámenia (§ 5), hodnotenia rizika (§ 6) a bezpečnostnej správy (§ 9).

   (3) V konaniach podľa odseku 1 je obvodný úrad životného prostredia dotknutým orgánom štátnej správy.

   27. V § 10 ods. 2 sa na konci pripájajú tieto slová: „ako aj z vyjadrenia podľa odseku 3“.

   28. V § 10 odsek 3 znie:
   „(3) V konaniach podľa odseku 1 je obvodný úrad životného prostredia dotknutým orgánom štátnej správy; záujmy prevencie závažných priemyselných havárií a obmedzovania ich následkov uplatňuje formou vyjadrenia.“.

Ú

Ú	Orgány verejnej správy			
Č 1
B 7
P b)	    b) Vkladá sa tento odsek:
„1a. Komisia sa vyzýva, aby do 31. decembra 2006 v úzkej spolupráci s členskými štátmi vypracovala usmernenia definujúce technickú databázu, a to vrátane údajov o rizikách a scenároch rizík, ktoré sa použijú pri hodnotení súladu medzi podnikmi spadajúcimi pod túto smernicu a oblasťami uvedenými v odseku 1. Vymedzenie tejto databázy zohľadní v čo najväčšej možnej miere vyhodnotenia vykonané kompetentnými orgánmi, informácie získané od prevádzkova-teľov, ako aj ostatné relevantné informácie, ako napr. socio-ekonomické prínosy z rozvoja a zmierňujúce účinky havarijných plánov.“	

n. a.

n. a.				

N

N				
Č 1
B 8
P a)	8. Článok 13 sa mení a dopĺňa takto:
    a) Prvý pododsek odseku 1 sa nahrádza takto:
„1. Členské štáty zabezpečia, aby sa pravidelne a v čo najvhodnejšej forme poskytovali informácie o bezpečnostných opatreniach a potrebnom správaní v prípade havárie bez toho, aby ich bolo potrebné žiadať, osobám a všetkým ustanovizniam slúžiacim verejnosti (ako sú školy a nemocnice), ktoré by mohli byť postihnuté veľkou haváriou, pôvodcom ktorej by bol podnik podľa článku 9.“	

N		Č I
B 47	   47. V § 22 odsek 1 znie:
   „(1) Prevádzkovateľ podniku kategórie B je povinný v mieste obvyklým spôsobom a podľa potreby aj opakovane informovať verejnosť, ktorá môže byť dotknutá závažnou priemyselnou haváriou súvisiacou s jeho činnosťou (ďalej len „dotknutá verejnosť“), o charaktere tejto činnosti, o možných rizikách a opatreniach na ich zníženie, ako aj o požadovanom správaní sa dotknutej verejnosti v prípade vzniku závažnej priemyselnej havárie. Prevádzkovateľ súčasne zašle túto informáciu aj obvodnému úradu životného prostredia, orgánu štátnej správy na úseku ochrany pred požiarmi a dotknutej obci a spolupracuje s dotknutou obcou a podľa potreby aj s ďalšími orgánmi zúčastňujúcimi sa na zdolávaní závažných priemyselných havárií podľa osobitných predpisov.

Ú*		*Pozri tiež tabuľku zho-dy k vyhl. č. 489/2002 Z.z.		
Č 1
B 8
P b)	    b) Odsek 6 sa nahrádza takto:
   „6. V prípade podnikov podliehajú-cich ustanoveniam článku 9 členské štáty zabezpečia, aby bol zoznam nebezpečných látok podľa článku 9 ods. 2 sprístupnený verejnosti, podliehajúc ustanoveniam odseku 4 tohto článku a článku 20.	

N	261/2002	Č I
§ 22
O 2

Č I
B 49	   (2) Prevádzkovateľ podniku kategórie B zabez-pečí trvalú prístupnosť informácií uvedených v odseku 1 pre verejnosť vrátane trvalej prístup-nosti aktualizovaného súpisu vybraných nebezpečných látok prítomných v podniku.

  49. V § 22 ods. 2 sa na konci pripája táto veta: „Na ochranu dôvernosti týchto údajov sa vzťahuje ustanovenie odseku 7 rovnako.“.

Ú				
Č 1
B 9	9. Do článku 19 sa vkladá tento odsek:
   „1a. Pre podniky spadajúce pod túto smernicu členské štáty dodajú Komisii prinajmenšom tieto informácie:
a)	meno a úplný názov prevádzko-vateľa a úplnú adresu; a
b)	činnosť alebo činnosti podniku.
Komisia zriadi a bude aktualizovať databázu s obsahom informácií dodaných členskými štátmi. Prístup k databáze bude obmedzený len pre osoby poverené Komisiou alebo kompetentnými orgánmi členských štátov.“	

N	261/2002

	Č I
§ 5
O 2
P a) a d)

Č I
B 15, 58 a 59

	   (2) Oznámenie obsahuje
a) základné údaje o prevádzkovateľovi a o podniku,..
d) súčasnú a plánovanú činnosť podniku a jeho ťažiskových zariadení,...

   15. Za § 5 sa vkladá § 5a, ktorý vrátane nadpisu    znie:

„§ 5a
Informačný systém prevencie závažných priemyselných havárií

   (1) Zriaďuje sa informačný systém prevencie závažných priemyselných havárií (ďalej len „informačný systém“) na zabezpečenie zhromažďovania údajov a poskytovania informácií o prevencii závažných priemyselných havárií. Informačný systém je súčasťou štátneho informačného systému.
   (2) Informačný systém obsahuje
a)	register podnikov, na ktoré sa vzťahuje tento zákon, vrátane ich kategorizácie a v nich prítomných vybraných nebezpečných látok,
b)	register odborne spôsobilých osôb,
c)	register autorizovaných osôb,
d)	register závažných priemyselných havárií, ku ktorým došlo v podnikoch podľa písmena a),
e)	informácie o plánovaných a vykonaných kontrolách v podnikoch podľa písmena a).
   (3) Informačný systém prevádzkuje a jeho obsah sprístupňuje ministerstvo. Ministerstvo môže poveriť plnením týchto úloh právnickú osobu, ktorej je zriaďovateľom.“.

   58. V § 26 ods. 2 písmeno f) znie:
„f) prevádzkuje informačný systém (§ 5a),“.

    59. V § 26 ods. 2 sa za písmenom l) vkladá nové písmeno m), ktoré znie:
„m) plní úlohy vyplývajúce z členstva Slovenskej republiky v Európskej únii v oblasti prevencie závažných priemyselných havárií, zabezpečuje koordináciu týchto úloh s príslušnými ústrednými orgánmi štátnej správy, podáva správy o plnení úloh vyplývajúcich z právnych aktov Európskeho spoločenstva a Európskej únie v tejto oblasti,“.
	Doterajšie písmeno m) sa označuje ako písmeno n).

Ú				
Č 1
B 11	11. V Prílohe II sa časť B bodu  IV nahrádza takto:
   „B. Hodnotenie rozsahu a závaž-nosti následkov identifikovanej veľkej havárie vrátane máp, zobrazení alebo, ak je to vhodné, zodpovedajú-cich opisov vyznačujúcich oblasti, ktoré môžu byť postihnuté haváriami v podniku, podliehajúc ustanoveniam článku 13 ods. 4 a článku 20.“	

N	261/2002

490/2002

490/2002
	Č I 
§ 9
O 3
P d) a f)

§ 9
O 3
P c)

§ 16
O 2 
P b) a e)
	   (3) Na splnenie požiadaviek podľa odseku 2 bezpečnostná správa obsahuje najmä ...
d) identifikáciu a analýzu rizík závažných priemy-selných havárií, ich hodnotenie a preventívne opatrenia, …
f) potrebnú mapovú dokumentáciu.

   (3) Analýza rizika zahŕňa ...
c)  opis scenárov možných závažných priemysel-ných havárií, pravdepodobnosť ich vzniku vrátane podmienok a udalostí, za ktorých môžu vzniknúť, a odhad ich rozsahu a následkov,

   (2) Scenáre sa zostavujú najmä na základe hodnotenia rizika so zohľadnením špecifických podmienok podniku a jeho okolia a ich vzájomne možných interakcií. Obsahujú najmä ...
b) možné následky na život a zdravie ľudí, na životné prostredie a majetok, ...
e) určenie zón ohrozenia.

Ú

Ú				
Č 1
B 12
P a)	12. V Prílohe III sa bod (c) mení a dopĺňa takto:
    a) Bod (i) sa nahrádza takto:
„(i) organizácia a personál – úlohy a zodpovednosti personálu zapo-jeného do riadenia veľkých nebezpečenstiev na všetkých organizačných úrovniach. Identi-fikácia potrieb školenia tohto personálu a zabezpečenie takto určeného školenia. Zapojenie zamestnancov a personálu subdodávateľa pracujúceho v podniku.“	

N	

489/2002 

489/2002
	Č I
B 16

§ 9
O 3
P a) 

§ 10
O 3

Príloha č. 2
Časť A

	   16. V § 7 ods. 2 úvodná veta znie: „Program obsahuje politiku prevencie závažných priemyselných havárií vrátane celkových cieľov a princípov činnosti prevádzkovateľa s ohľadom na kontrolu vnútorných a vonkajších nebezpečenstiev závažných priemyselných havárií, najmä“.

   (3) Program obsahuje celkové ciele, princípy činnosti a opatrenia prevádzkovateľa na úseku prevencie závažných priemyselných havárií najmä v týchto oblastiach:
a) organizačná štruktúra podniku a potrební zamestnanci,

   (3) Bezpečnostný riadiaci systém v oblasti podľa § 9 ods. 3 písm. a) obsahuje údaje podľa prílohy č. 2 časti A.

A. Organizačná štruktúra podniku a potrební zamestnanci
   Bezpečnostný riadiaci systém v tejto oblasti obsahuje najmä
a)	organizačnú schému,
b)	úlohy a zodpovednosť radových zamestnancov a riadiacich zamestnancov na jednotlivých stupňoch a úsekoch riadenia,  a to najmä zamestnancov zodpovedných za
1.	zabezpečovanie zdrojov vrátane ľudských zdrojov na vytvorenie a uplatňovanie bezpečnostného riadiaceho systému,
2.	činnosť zabezpečujúcu oboznámenie zamestnancov s nebezpečenstvami ako zdrojmi rizika závažných priemyselných havárií a súlad s programom podľa § 9,
3.	identifikáciu a zaznamenávanie nedostatkov a vykonávanie nápravných opatrení,
4.	riadenie a kontrolu neštandardných situácií vrátane havarijných stavov,
5.	identifikáciu potrieb školenia a výcviku zamestnancov vrátane určenia činností vyžadujúcich osobitné školenie a výcvik, ich zabezpečenia a hodnotenia ich úrovne a účinnosti podľa písmen c) a d),
6.	koordinovanie uplatňovania bezpečnostného riadiaceho systému a podávanie správ vrcholovému manažmentu podniku,
c)	identifikáciu potrebnej kvalifikácie zamestnancov uvedených v písmene b),
d)	zabezpečenie potrebnej kvalifikácie zamestnancov.

Ú

Ú
		Pozri tiež tab. zhody 
k vyhláške
489/2002 Z.z.		
Č 1
B 12
P b)	    b) Bod (v) sa nahrádza takto:
„(v) plánovanie pre havarijné situácie – prijímanie a aplikácia postupov na identifikáciu predvídateľných havarijných situácií pomocou systematickej analýzy, a to na prípravu, testovanie a revíziu havarijných plánov, aby bolo možné čeliť týmto havarijným situáciám a na poskytnutie výcviku príslušnému personálu. Uvedené cvičenie bude poskyt-nuté celému personálu pracujú-cemu v podniku vrátane prísluš-ného personálu subdodávateľa.“	

N	261/2002

489/2002

489/2002

261/2002

	Č I
§ 8
O 1 a 2

Č I
B 18

§ 9 
O 3 
P e)

§ 10
O 7

Č I
§ 18
O 7 a 8

Č I
B 43

	   (1) Na zabezpečenie plnenia programu (§ 7) je prevádzkovateľ podniku kategórie B povinný zaviesť v rámci celkového riadiaceho systému ucelený systém štruktúr, zodpovedností a postupov (ďalej len „bezpečnostný riadiaci systém“).
   (2) Bezpečnostný riadiaci systém obsahuje potrebné opatrenia najmä v oblasti organizácie riadenia podniku a zamestnancov, identifikácie a hodnotenia závažných nebezpečenstiev, prevádzkovej kontroly, riadenia zmien, havarijného plánovania, kontroly plnenia cieľov a princípov programu, ako aj na systematické hodnotenie aktuálnosti a účinnosti programu i bezpečnostného riadiaceho systému vrátane vykonávania interného auditu.

   18. V § 8 ods. 2 sa slová „organizácie riadenia podniku a zamestnancov“ nahrádzajú slovami „organizačnej štruktúry podniku vrátane potrebných zamestnancov“ a slová „prevádzkovej kontroly“ sa nahrádzajú slovami „riadenia prevádzky“.

   (3) Program obsahuje celkové ciele, princípy činnosti a opatrenia prevádzkovateľa na úseku prevencie závažných priemyselných havárií najmä v týchto oblastiach: ...
e) havarijné plánovanie,

   (7) Bezpečnostný riadiaci systém v oblasti podľa § 9 ods. 3 písm. e) obsahuje určenie a uplatňovanie postupov
a)	na systematickú analýzu predvídateľných nebezpečenstiev vyplývajúcich z prevádzky podniku alebo spojených s touto prevádzkou,
b)	na prípravu, preskúšanie a na prehodnotenie havarijných plánov v prípade takýchto nebezpečenstiev a na oboznamovanie príslušných subjektov s nimi.

   (7) Prevádzkovateľ je povinný zabezpečiť oboznámenie s havarijným plánom svojich zamestnancov a zástupcov zamestnancov, ako aj zamestnancov iných podnikateľov vykonávajúcich s vedomím prevádzkovateľa činnosti v jeho podniku v rozsahu, aký sa ich týka.

   (8) Prevádzkovateľ je povinný zabezpečiť pravidelné precvičovanie situácií podľa havarijného plánu, jeho prehodnotenie a podľa potreby aj jeho zmenu a aktualizáciu najmenej raz za tri roky. Tým nie sú dotknuté ustanovenia osobitných predpisov.

    43. V § 18 ods. 9 sa za prvú vetu vkladá nová druhá veta, ktorá znie: „Precvičovanie havarijných plánov sa v potrebnom rozsahu vzťahuje na všetky osoby podľa odseku 8.“.

Ú

Ú		Pozri tiež tab. zhody 
k vyhláške
489/2002 Z. z.		
Č 1
B 10
	10. Príloha I sa mení a dopĺňa tak, ako je uvedené v prílohe.	N		Č I
B 64
V 1	   64. Príloha č. 1 znie:	Ú				
Príloha
B 1	Príloha I k Smernici 96/82/ES sa mení a dopĺňa takto:
1. V úvode sa dopĺňajú nasledujúce body:
„6. Na účely tejto smernice sa za plyn považuje akákoľvek látka, ktorej absolútny tlak pár sa rovná alebo je väčší ako 101,3 kPa pri teplote 20 oC.
7. Na účely tejto smernice sa za kvapalinu považuje akákoľvek látka, ktorá nie je definovaná ako plyn a  ktorá  nemá  pri  teplote 20 oC a štandardnom tlaku 101,3 kPa pevné skupenstvo.“

N		Č I
B 3	   3.  § 2 sa dopĺňa písmenami o) a p), ktoré znejú:
„o) plynom je akákoľvek látka, ktorej absolútny tlak pár sa rovná alebo je väčší ako 101,3 kPa pri teplote 20 oC,
 p) kvapalinou je akákoľvek látka, ktorá nie je definovaná ako plyn a ktorá nemá pri teplote 20 oC a štandardnom tlaku 101,3 kPa pevné skupenstvo.“.

Ú				
Príloha
B 2
P a)	2. V tabuľke v Časti 1:
(a)	údaje vzťahujúce sa k dusičnanu amónnemu sa nahrádzajú takto:                   
„ Dusičnan amónny
(pozri pozn. 1)         5 000     10 000
Dusičnan amónny
(pozri pozn. 2)         1 250       5 000
Dusičnan amónny
(pozri pozn. 3)           350        2 500
Dusičnan amónny
(pozri pozn. 4)            10             50“	

N		Č I
B 64
Príloha č. 1
Tabuľka I	dusičnan amónny (1)                     5 000     10 000
dusičnan amónny (2)                     1 250       5 000
dusičnan amónny (3)                        350       2 500
dusičnan amónny (4)                          10            50

	

Ú				
Príloha
B 2
P b)	b) nasledujúce položky sa vkladajú za údaje týkajúce sa dusičnanu amónneho:
dusičnan draselný
(pozri pozn. 5)          5 000     10 000
dusičnan draselný
(pozri pozn. 6)          1 250       5 000“	

N		Č I
B 64
Príloha č. 1
Tabuľka I	dusičnan draselný (5)                      5 000    10 000
dusičnan draselný (6)                      1 250      5 000	

Ú				
Príloha
B 2
P c)	c) údaj týkajúci sa položky „Nasle-dovné Karcinogény“ sa nahrádza takto:
„Nasledujúce karcinogény“ s koncentráciou vyššou 
ako 5 hmot. %:                0,5        2“
bifenyl-4-amín
a/alebo jeho soli, 
(trichlórmetyl)benzén, 
benzidín a/alebo jeho 
soli, 
bis(chlórmetyl)éter, chlórmetyl(metyl)éter, 
1,2-dibrometán, 
dietyl sulfát, 
dimetyl sulfát ,
dimetylkarbamoyl-
chlorid, 
1,2-dibrómo-3-
-chlórpropán,
1,2-dimetyl-hydrazín, dimetyl(nitrózo)amín, tris(dimetylamid) 
kyseliny fosforečnej,
hydrazín,
2-naftylamín a/alebo
jeho soli,
4-nitrodifenyl a 
propán-1,3-sultón  	

N

N		Č I
B 64
Príloha č. 1
Tabuľka I	Nasledujúce karcinogény s koncentráciou vyššou ako 5 hmot. %:                                    0,5         2
bifenyl-4-amín alebo jeho soli,            
(trichlórmetyl)benzén,
benzidín alebo jeho soli,
bis(chlórmetyl)éter,
chlórmetyl(metyl)éter,
1,2-dibrometán,
dietyl sulfát, dimetyl sulfát,
dimetylkarbamoylchlorid,
1,2-dibrómo-3-chlórpropán,
1,2-dimetyl-hydrazín,
dimetyl(nitrózo)amín,
tris(dimetylamid) kyseliny fosforečnej, 
hydrazín,
2-naftylamín alebo jeho soli,
4-nitrodifenyl a
propán-1,3-sultón	

Ú

Ú				
Príloha
B 2
P d)	d) údaj týkajúci sa „Motorový benzín a iné ropné deriváty“ sa nahrádza takto:
„Ropné produkty“:     2 500    25 000“
(a) gazolíny a nafty,
(b) kerozíny (vrátane
      prúdového paliva),
(c) plynové oleje 
(vrátane dieselových
palív, domácich 
vykurovacích olejov
a tepelne krakovaných
plynových olejov)	

N		Č I
B 64
Príloha č. 1
Tabuľka I	Ropné produkty:                     2 500       25 000
a)	gazolíny a nafty,
b)	kerozíny (vrátane
        prúdového paliva),
c)	plynové oleje (vrátane 
        dieselových palív, 
        vykurovacích olejov
        a tepelne krakovaných 
        plynových olejov)	

Ú				
Príloha
B 2
P (i) až (iii)

	(i) Poznámky 1 a 2 sa nahrádzajú takto:
„1. Dusičnan amónny (5 000/10 000) hnojivá schopné samovoľného rozkladu
Vzťahuje sa na zmiešané/kombi-nované hnojivá na báze dusičnanu amónneho (zmiešané/zložené hnoji-vá obsahujúce dusičnan amónny s fosfátom alebo potašou), kde obsah dusíka počítaný na dusičnan amónny je
-	medzi 15,75 hmot. %(1) a 24,5 hmot. %(2), a to buď s 0,4 % ale-bo menej celkových horľavých/organických materiá-lov, alebo ktoré spĺňajú požiadavky Prílohy II Smernice 80/876/EHS,
-	15,75 hmot. % alebo menej a s neobmedzeným obsahom horľavých materiálov,
a ktoré sú schopné samovoľného roukladu podľa OSN „žľabovej skúšky“ (pozri Odporúčania OSN pre dopravu nebezpečných tovarov. Manuál skúšok a kritérií. Časť III, podsekcia 38.2).

2. Dusičnan amónny (1 250/5 000): v hnojivovej kvalite
Vzťahuje sa priamo na hnojivá na báze dusičnanu amónneho a zmiešané/zložené hnojivá, v ktorých je obsah dusíka počítaný na dusičnan amónny
-	viac ako 24,5 hmot. %, okrem zmesí dusičnanu amónneho s dolomitom, vápencom a/alebo uhličitanom vápenatým s čistotou najmenej 90 %,
-	viac ako 15,75 hmot. % pre zmesi dusičnanu amónneho a síranu amónneho,
-	viac ako 28 hmot. %(4) pre zmesi dusičnanu amónneho s dolomi-tom, vápencom a/alebo uhličita-nom vápenatým s čistotou najmenej 90 %,
a ktoré spĺňajú požiadavky Prílohy II Smernice 80/876/EHS.

3. Dusičnan amónny (350/2 500): v technickej kvalite
Vzťahuje sa na:
-	dusičnan amónny a prípravky z dusičnanu amónneho, v ktorých je obsah dusíka počítaný na dusičnan amónny
-	medzi 24,5 hmot. % a 28 hmot. % a ktorý neobsahuje viac ako 0,4 % horľavých látok,
-	viac ako 28 hmot. % a ktorý neobsahuje viac ako 0,2 % horľavých látok,
-	vodné roztoky dusičnanu amón-neho, v ktorých je koncentrácia dusičnanu amónneho väčšia ako 80 hmot. %.

4. Dusičnan amónny (10/50): „off-specs“ materiál a hnojivá nespĺňajú-ce detonačný test
Vzťahuje sa na:
-	materiál vyradený počas výrobného procesu a na dusičnan amónny a prípravky z dusičnanu amónneho, hnojivá založené priamo na dusičnane amónnom a zmiešané/zložené hnojivá na báze dusičnanu amónneho uvedené v poznám-kach 2 a 3, ktoré sú alebo boli vrátené konečným užívateľom výrobcovi na dočasné uskladne-nie, alebo spracovateľskému podniku na prepracovanie, recykláciu alebo spracovanie pre bezpečné používanie, pretože už viac nezodpovedajú špecifiká-ciám poznámok 2 a 3;
-	hnojivá uvedené v poznámke 1, prvá odrážka a poznámke 2, ktoré nespĺňajú požiadavky Prílohy II Smernice 80/876/EHS.

5. Dusičnan draselný (5 000/10 000): zložené hnojivá na báze dusičnanu draselného, zložené z dusičnanu draselného v lisovanej/granulovanej forme.

6. Dusičnan draselný (1 250/5 000): zložené hnojivá na báze dusičnanu draselného zložené z dusičnanu draselného v kryštalickej forme.“

(ii) Poznámka týkajúca sa polychlórovaných dibenzofuránov a polychlórovaných dibenzodioxínov sa stáva poznámkou 7.

(iii) Pod tabuľku označenú „Medzinárodné koeficienty toxickej ekvivalencie (ITEF) pre obdobné látky (NATO/CCMS)“ sa vkladajú nasledujúce poznámky pod čiarou:
„(1) 15,75 hmot. % obsahu dusíka počítaného na dusičnan amónny zodpovedá 45 % dusičnanu amónneho,
(2) 24,5 hmot. % obsahu dusíka počítaného na dusičnan amónny zodpovedá 70 % dusičnanu amónneho,
(3) 15,75 hmot. % obsahu dusíka počítaného na dusičnan amónny zodpovedá 45 % dusičnanu amónneho,
(4) 28 hmot. % obsahu dusíka počítaného na dusičnan amónny zodpovedá 80 % dusičnanu amónneho.“

N

N

N

N

		Č I
B 64
Príloha č. 1
Pozn. 1 až 7	Poznámky k tabuľke I

(1)  Dusičnan amónny (5 000/10 000) – hnojivá schopné samovoľného rozkladu
Vzťahuje sa na zložené hnojivá na báze dusičnanu amónneho (zložené hnojivá obsahujúce dusičnan amónny, fosfáty alebo potaš), v ktorých obsah dusíka z dusičnanu amónneho je
a)	medzi 15,75 a 24,5 hmot. % (čo zodpovedá 45 až 70 % dusičnanu amónneho) a celkový obsah horľavých organických látok je najviac 0,4 %, alebo ktoré spĺňajú požiadavky na odolnosť proti výbuchu podľa osobitného predpisu alebo
b)	15,75 hmot. % alebo menej a s neobmedze-ným obsahom horľavých látok,
a ktoré sú schopné samovoľného rozkladu podľa testu na určenie ich klasifikácie pre triedu 9 podľa osobitného predpisu.

(2)   Dusičnan amónny (1 250/5 000) – v kvalite pre hnojivá
Vzťahuje sa na jednoduché hnojivá na báze dusičnanu amónneho a na zložené hnojivá, v ktorých obsah dusíka z dusičnanu amónneho je
a)	viac ako 24,5 hmot. %, okrem zmesí dusičnanu amónneho s dolomitom, vápencom alebo uhličitanom vápenatým s čistotou najmenej 90 %,
b)	viac ako 15,75 hmot. % pre zmesi dusičnanu amónneho a síranu amónneho,
c)	viac ako 28 hmot. %  (čo zodpovedá 80 % dusičnanu amónneho) pre zmesi dusičnanu  amónneho s dolomitom, vápencom alebo uhličitanom vápenatým s čistotou najmenej 90 %,
a ktoré spĺňajú požiadavky na odolnosť proti výbuchu podľa osobitného predpisu.

(3)  Dusičnan amónny (350/2 500) – v technickej kvalite
Vzťahuje sa na 
a)	dusičnan amónny a prípravky z dusičnanu amónneho, v ktorých obsah dusíka z dusičnanu amónneho je
1.	24,5 až 28 hmot. % a celkový obsah horľavých látok je najviac 0,4 %,
2.	viac ako 28 hmot. % a celkový obsah horľavých látok je najviac 0,2 %,
b)	vodné  roztoky  dusičnanu  amónneho,  v  ktorých  je  koncentrácia  dusičnanu  amónneho  väčšia ako 80 hmot. %.

(4)   Dusičnan amónny (10/50) – materiály mimo špecifikácie a hnojivá nevyhovujúce testu na odolnosť proti výbuchu
Vzťahuje sa na
a)	materiál vyradený počas výrobného procesu a na dusičnan amónny a prípravky z dusičnanu amónneho, na jednoduché hnojivá na báze dusičnanu amónneho a zložené hnojivá na báze dusičnanu amónneho uvedené v poznámkach 2 a 3 vyššie, ktoré z dôvodov, že nezodpovedajú špecifikáciám podľa uvedených poznámok, sú alebo boli vrátené konečným užívateľom výrobcovi na dočasné uskladnenie alebo spracovateľskému podniku na prepracovanie, recykláciu alebo úpravu potrebnú na ich bezpečné používanie,
b)	hnojivá uvedené v poznámke 1 písm. a) a v poznámke 2, ktoré nespĺňajú požiadavky na odolnosť proti výbuchu podľa osobitného predpisu.

(5)   Dusičnan draselný (5 000/10 000)
Vzťahuje sa na zložené hnojivá na báze dusičnanu draselného obsahujúce dusičnan draselný v prilovanej forme alebo v granulovanej forme.

(6)   Dusičnan draselný (1 250/5 000)
Vzťahuje sa na zložené hnojivá na báze dusičnanu draselného obsahujúce dusičnan draselný v kryštalickej forme.

(7) Polychlórované dibenzofurány a polychló-rované dibenzodioxíny
Pri výpočte množstiev polychlórovaných dibenzofuránov a polychlórovaných dibenzodioxínov sa použijú nasledujúce koeficienty:

Ú

Ú

Ú

Ú				
Príloha
B 3
P a)	3. V časti 2
    (a) údaje 4 a 5 sa nahrádzajú takto:
„4. VÝBUŠNÉ                   50      200
(pozri poznámku 2)
 kde látka, prípravok
alebo predmet
patrí do OSN/ADR
podtriedy 1.4
5. VÝBUŠNÉ                    10        50“ (pozri poznámku  2)
kde látka, prípravok 
alebo predmet patrí
do jednej z OSN/ADR
podtried 1.1, 1.2, 1.3, 1.5,
1.6 alebo do špecifického
rizika R2 alebo R3	

N		Č I
B 64
Príloha č. 1
Tabuľka II	4. Výbušná (2) – látka (prípravok
alebo predmet) zaradená
do podtriedy 1.4 podľa                50         200
osobitného predpisu
5. Výbušná (2) – látka (prípravok
alebo predmet) zaradená
do podtriedy 1.1, 1.2, 1.3,
1.5 alebo 1.6 podľa                     10           50
osobitného predpisu
alebo s označením
špecifického rizika
R2 alebo R3	

Ú				
Príloha
B 3
P b)	    (b) údaj 9 sa nahrádza takto:
„9. NEBEZPEČNÉ PRE
ŽIVOTNÉ PROSTREDIE
špecifické riziká:
(i) R50: „Veľmi jedovatý
    pre vodné organizmy“
    (vrátane R50/53)           100    200
(ii) R51/53:“Jedovatý pre
vodné organizmy; môže
spôsobiť dlhodobé
nepriaznivé účinky
vo vodnej zložke
životného prostredia     200   500“

N

N		Č I
B 64
Príloha č. 1
Tabuľka II	9. Nebezpečná pre životné
prostredie v kombinácii
s označením špecific-
kého rizika:
a) R50: „Veľmi jedovatá 
    pre vodné organizmy“
    (vrátane R50/53)                 100           200
b) R51/53: „Jedovatá pre
    vodné organizmy; môže
    spôsobiť dlhodobé
    nepriaznivé účinky 
    vo vodnej zložke
    životného prostredia“             200        500

Ú

Ú				
Príloha
B 3
P c)
B (i)	    (c) V poznámkach
(i) Poznámka 1 sa nahrádza takto:
„1. Látky a prípravky sú klasifikované podľa nasledujúcich smerníc a ich súčasného prispôsobenia technické-mu pokroku:
Smernica Rady 67/548/EHS z 27. júna 1967 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a adminis-tratívnych opatrení týkajúcich sa klasifikácie, balenia a označovania nebezpečných látok,
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 1999/45/ES z 31. mája 1999 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a administratív-nych opatrení členských štátov o klasifikácii, balení a označovaní nebezpečných prípravkov,

V prípade látok a prípravkov, ktoré nie sú klasifikované ako nebezpečné podľa ktorejkoľvek z horeuvedených smerníc, napríklad odpad, ale ktoré sú napriek tomu prítomné alebo môžu byť prítomné v podniku, a ktoré sa vyznačujú alebo sa môžu vyznačovať za podmienok vyskytu-júcich sa v podniku rovnocennými vlastnosťami v zmysle potenciálu závažnej priemyselnej havárie, postupy na dočasnú klasifikáciu sa riadia podľa relevantného článku príslušnej smernice.

V prípade látok a prípravkov s vlastnosťami, ktoré zodpovedajú viac ako jednej klasifikácii, sa na účely tejto smernice budú používať najnižšie kvalifikačné množstvá. Avšak na uplatnenie pravidla v poznámke 4 sa použije vždy kvalifikačné množstvo zodpovedajúce príslušnej klasifikácii.

Na účely tejto smernice Komisia vytvorí a bude aktualizovať zoznam látok, ktoré boli zaradené do horeuvedených kategórií harmonizo-vaným rozhodnutím v súlade so smernicou 67/458/EHS.“	

N

n. a.

		Č I
B 64
Príloha č. 1
Pozn. 1

Č I
B 64
Príloha č. 1
Časť 1
Úvod 
B 3
	Poznámky k tabuľke II
(1) Klasifikácia vybraných nebezpečných látok (chemických látok a chemických prípravkov) sa uskutoční podľa zákona č. 163/2001 Z. z. o chemických látkach a chemických prípravkoch v znení neskorších predpisov.
Ak sú v podniku prítomné látky alebo prípravky, ktoré nie sú klasifikované ako nebezpečné podľa citovaného zákona (napríklad odpad), ale sa vyznačujú alebo sa môžu vyznačovať za podmienok vyskytujúcich sa v podniku rovnocennými vlastnosťami ako vybrané nebezpečné látky v zmysle potenciálu závažnej priemyselnej havárie, postupy podľa citovaného zákona sa použijú primerane na dočasnú klasifikáciu týchto látok a prípravkov.

3. Ak má vybraná nebezpečná látka viacero nebezpečných vlastností podľa kategórií uvedených v tabuľke II, použije sa najnižšia prahová hodnota z príslušných kategórií nebezpečných vlastností podľa tabuľky II. Na vypočítanie súčtu pomerných množstiev dvoch alebo viacerých vybraných nebezpečných látok  podľa časti 2 tejto prílohy sa však použije vždy prahová hodnota zodpovedajúca príslušnej klasifikácii (kategórii nebezpečných vlastností).

Ú

N				
Príloha 
B 3
P c)
B (ii)	    (c) V poznámkach ...
(ii) Poznámka 2 sa nahrádza takto:
„2. Výbušný“znamená:
-	látku alebo prípravok, ktorý vytvára riziko výbuchu nárazom, trením, ohňom alebo iným zdrojom zapálenia (označenie špecifického rizika R2), 
-	látku alebo prípravok, ktorý vytvára mimoriadne riziko výbuchu nárazom, trením, ohňom alebo iným zdrojom zapálenia (označenie špecifického rizika R3), alebo
-	látku, prípravok alebo predmet patriaci do triedy 1 Európskej dohody o medzinárodnej preprave nebezpečných vecí (OSN/ADR), uzavretej 30. septembra 1957, v znení zmien a doplnkov a transponovanú smernicou Rady 94/55/ES z 21. novembra 1994 o aproximácii právnych predpisov členských štátov vzhľadom na prepravu nebezpečného tovaru cestnou dopravou.

Definícia zahŕňa aj pyrotechnické látky, ktoré sú na účely tejto smernice definované ako látky (alebo zmesi látok) určené na produkovanie tepla, svetla, zvuku, plynu alebo dymu alebo kombinácie takýchto efektov prostredníctvom samostatných exotermických chemických reakcií. Ak je látka alebo prípravok klasifikovaná tak podľa OSN/ADR, ako aj označením špecifického rizika R2 alebo R3, klasifikácia OSN/ADR má prednosť pred priradením označenia špecifického rizika.
Látky a výrobky triedy 1 sú zaradené v podtriedach od 1.1 do 1.6 v súlade so systémom klasifikácie OSN/ADR. Príslušné podtriedy sú:
Podtrieda 1.1: „Látky a predmety, ktoré sú schopné hromadného výbuchu (hromadný výbuch je taký výbuch, ktorý pôsobí na takmer celý náklad prakticky okamžite).“
Podtrieda 1.2: „Látky a predmety ohrozujúce okolie rozletom, ale ktoré nie sú schopné hromadného výbuchu.“
Podtrieda 1.3: „Látky a predmety nebezpečné požiarom a vykazujúce buď malé nebezpečenstvo tlakovej vlny, alebo malé nebezpečenstvo rozletu alebo obe, ale bez nebezpečenstva hromadného výbuchu:
a)	pri horení vykazujú významné tepelné pôsobenie, alebo
b)	ktorých postupné horenie vytvára malé účinky tlakovej vlny alebo rozletu alebo oba tieto účinky.“
Podtrieda 1.4: „Látky a predmety, ktoré vykazujú len slabé nebezpečenstvo výbuchu v prípade vznietenia alebo iniciácie počas prepravy. Účinky sú v prevažnej miere obmedzené na kusovú zásielku a bez rozletu úlomkov väčších rozmerov alebo väčšieho rozsahu. Oheň pôsobiaci zvonku nesmie vyvolať prakticky okamžitý výbuch takmer celého obsahu kusovej zásielky.“
Podtrieda 1.5: „Veľmi málo citlivé látky schopné hromadného výbuchu, ktoré sú také necitlivé, že pravdepodobnosť ich iniciácie alebo prechodu horenia do výbuchu pri normálnych podmienkach prepravy je veľmi malá. Ako minimálna požiadavka pre tieto látky je stanovené, že nesmú vybuchnúť pri skúške otvoreným ohňom.“
Podtrieda 1.6: „Extrémne necitlivé predmety, pri ktorých nehrozí riziko hromadného výbuchu. Predmety obsahujúce len extrémne necitlivé výbušné látky a preukazujúce zanedbateľnú pravdepodobnosť náhodnej iniciácie alebo jej rozšírenia. Riziko je obmedzené na výbuch jednotlivého predmetu.

Do uvedenej definície patria aj výbušné alebo pyrotechnické látky obsiahnuté vo výrobkoch. Ak je v prípade výrobkov s obsahom výbušných alebo pyrotechnických látok známe množstvo látky alebo prípravku, ktoré obsahujú, tak sa na účely tejto smernice berie do úvahy toto množstvo. Ak nie je známe množstvo, na účely tejto smernice sa celý výrobok bude považovať za výbušný.“	

N

N

N

		Č I
B 64
Príloha č. 1
Pozn. k tab. II	(2)  „Výbušný“ znamená
    a) látku alebo prípravok, ktorý vytvára riziko výbuchu nárazom, trením, ohňom alebo inými zdrojmi zapálenia (špecifické označenie rizika R2),
    b) látku alebo prípravok, ktorý vytvára mimoriadne riziko výbuchu nárazom, trením, ohňom alebo iným zdrojom zapálenia (špecifické označenie rizika R3), alebo
    c) látku, prípravok alebo predmet patriaci do triedy 1 podľa osobitného predpisu. 
Táto definícia zahŕňa aj pyrotechnické látky a výrobky. Ak sú látka alebo prípravok klasifikované tak podľa osobitného predpisu, ako aj označením špecifického rizika R2 alebo R3, klasifikácia podľa osobitného predpisu  má prednosť pred označením špecifického rizika.
Látky a výrobky triedy 1 sú zaradené v podtriedach 1.1 až 1.6 v súlade so systémom klasifikácie podľa osobitného predpisu, a to:
Podtrieda 1.1: „Látky a predmety, ktoré sú schopné hromadného výbuchu (hromadný výbuch je taký výbuch, ktorý pôsobí takmer na celý náklad prakticky okamžite).“ 
Podtrieda 1.2: „Látky a predmety ohrozujúce     okolie rozletom, ale ktoré nie sú schopné hromadného výbuchu.“  
Podtrieda 1.3: „Látky a predmety nebezpečné požiarom a vykazujúce buď malé nebezpečenstvo tlakovej vlny, alebo malé nebezpečenstvo rozletu alebo obe, ale bez nebezpečenstva hromadného výbuchu:
(a)	pri horení vykazujú významné tepelné pôsobenie, alebo 
(b)	ktorých postupné horenie vytvára malé účinky tlakovej vlny alebo rozletu, alebo oba tieto účinky.“
Podtrieda 1.4: „Látky a predmety, ktoré vykazujú len slabé nebezpečenstvo výbuchu v prípade zážehu alebo iniciácie počas prepravy. Účinky sú v prevažnej miere obmedzené na kusovú zásielku a bez rozletu úlomkov väčších rozmerov alebo väčšieho rozsahu. Oheň pôsobiaci zvonku nesmie vyvolať prakticky okamžitý výbuch takmer celého obsahu kusovej zásielky.“
Podtrieda 1.5: „Veľmi málo citlivé látky schopné hromadného výbuchu, ktoré sú také necitlivé, že pravdepodobnosť ich iniciácie alebo prechodu horenia do výbuchu pri normálnych podmienkach prepravy je veľmi malá. Ako minimálna požiadavka je pre tieto látky ustanovené, že nesmú vybuchnúť pri skúške otvoreným ohňom.“
Podtrieda 1.6: „Extrémne necitlivé predmety, pri ktorých nehrozí riziko hromadného výbuchu. Predmety obsahujúce len extrémne necitlivé výbušné látky a preukazujúce zaned-bateľnú pravdepodobnosť náhodnej iniciácie alebo jej rozšírenia. Riziko je obmedzené na výbuch jednotlivého predmetu.“ 
Do uvedenej definície patria aj výbušné látky alebo pyrotechnické látky obsiahnuté vo výrobkoch. Ak je v prípade výrobku  známe množstvo výbušnej alebo pyrotechnickej látky alebo prípravku, ktoré výrobok obsahuje, berie sa na účely tohto zákona do úvahy toto známe množstvo. Ak toto množstvo nie je známe, celý výrobok sa považuje za výbušný.

Ú

Ú

Ú				
Príloha 
B 3
P c)
B (iii)	   (c) V poznámkach: ...
(iii) V poznámke 3 písm. b) bod 1 druhá odrážka sa nahrádza takto:
„- látky a prípravky, ktorých teplota vzplanutia je nižšia ako 55 oC a ktoré zostávajú pod tlakom kvapalné, ak osobitné prevádzkové podmienky, ako je vysoký tlak alebo vysoká teplota môžu vytvoriť riziko veľkej havárie“;

N		Č I
B 64
Príloha č. 1
Pozn. k tab. II	(4)  Chemická látka alebo chemický prípravok, ktoré sa môžu zohriať a vznietiť v kontakte so vzduchom pri teplote okolia bez dodania energie (označenie špecifického rizika R17), ako aj chemické látky a chemické prípravky, ktoré majú teplotu vzplanutia menšiu ako 55 oC a pod tlakom zostávajú kvapalné, ak osobitné prevádzkové podmienky, ako sú vysoký tlak alebo vysoká teplota, môžu spôsobiť nebezpečenstvo závažnej priemyselnej havárie.

Ú				
Príloha
B 3
P c)
B (iv)	   (c) V poznámkach: ...
(iv) Poznámka 3 písm. c) bod 2 sa nahrádza takto:
„2. plyny, ktoré sú horľavé v styku s ovzduším pri okolitej teplote a tlaku (špecifické riziko R12 druhá odrážka), ktoré sú v plynnom alebo superkritickom stave, a“	

N		Č I
B 64
Príloha č. 1
Pozn. k tab. II	(6) Mimoriadne horľavé látky podľa tohto bodu sú .....
b) plyny, ktoré sú horľavé pri kontakte so vzduchom pri okolitej teplote a tlaku (označenie špecifického rizika R12 druhá pomlčka), ktoré sú v plynnom alebo superkritickom stave.	

Ú				
Príloha
B 3
P c)
B (v)	    (c) V poznámkach: ...
(v) Poznámka 3 písm. c) bod 3 sa nahrádza takto:
„3. horľavé a veľmi horľavé kvapalné látky a prípravky udržiavané na teplote vyššej ako je ich bod varu.“	

N		Č I
B 64
Príloha č. 1
Pozn. k tab. II	(6) Mimoriadne horľavé látky podľa tohto bodu sú
...
c)  horľavé a veľmi horľavé kvapalné chemické látky a kvapalné chemické prípravky udržiavané na teplote vyššej, ako je ich bod varu. 	

Ú				
Príloha
B 3
P c)
B (vi)	   (c) V poznámkach: ...
(vi) Poznámka 4 sa nahrádza takto:
„4. V prípade podniku, kde nie je prítomná žiadna jednotlivá látka alebo prípravok v takom množstve, ktoré by bolo väčšie alebo by sa rovnalo relevantnému kvalifikačnému množstvu, sa použije nasledujúce pravidlo na určenie toho, či sa na podnik vzťahujú príslušné požiadavky tejto smernice.“
Smernica sa uplatňuje, ak súčet
q1/QU1 + q2/QU2 + q3/QU3 + q4/QU4 + q5/QU5 +... je väčší alebo rovný 1,
kde qx = množstvo nebezpečnej látky x (alebo kategórie nebezpečných látok) patriacej do Časti 1 alebo 2 tejto prílohy,
a QUX = relevantné kvalifikačné množstvo pre látku alebo kategóriu x zo stĺpca 3 časti 1 alebo 2.

Táto smernica sa s výnim-kou článkov 9, 11 a 13 uplatňuje, ak súčet
q1/QL1 + q2/QL2 + q3/QL3 + q4/QL4 + q5/QL5 +... je rovný alebo väčší ako 1,

kde qx = množstvo nebezpečnej látky x (alebo kategórie nebezpečných látok) patriacich do časti 1 alebo 2 tejto Prílohy,
a QLX = relevantné kvalifikačné množstvo pre látku alebo kategóriu x zo stĺpca 2 časti 1 alebo 2.

Toto pravidlo sa použije na hodnotenie celkového nebezpečen-stva spojeného s toxicitou, horľavos-ťou a ekotoxicitou. Preto sa musí použiť trikrát:
(a)	na súčet látok a prípravkov vymenovaných v časti 1 a klasifikovaných ako jedovaté a veľmi jedovaté, spolu s látkami a prípravkami patriacimi do kategórie 1 alebo 2;
(b)	na súčet látok a prípravkov vymenovaných v Časti 1 a klasifikovaných ako oxidujúce, výbušné, horľavé, veľmi horľavé alebo mimoriadne horľavé, spolu  s látkami a prípravkami patriacimi do kategórie 3, 4, 5, 6, 7a, 7b alebo 8;
(c)	na súčet látok a prípravkov vymenovaných v Časti 1 a klasifikovaných  ako nebezpečné pre životné prostredie (R50 (vrátane R50/53) alebo R51/53), spolu s látkami a prípravkami patriacimi do kategórií 9 (i) alebo 9 (ii);
Príslušné ustanovenia tejto smernice použijú, ak ktorýkoľvek zo súčtov získaných prostredníctvom (a), (b) alebo (c) je rovný alebo väčší ako 1.“

N

N

		Č I
B 64
Príloha č. 1
Časť 2	Časť 2
Vzorec na výpočet pomerného množstva vybraných nebezpečných látok

1. Súčet (N) pomerných množstiev dvoch alebo viacerých vybraných nebezpečných látok  prítomných v podniku v množstvách menších ako sú ich prahové množstvá podľa stĺpca 1 alebo stĺpca 2 tabuľky I alebo tabuľky II na účely zaradenia podniku do kategória A alebo kategórie B podľa § 4 ods. 2 písm. b) a ods. 3 písm. b) tohto zákona sa vypočíta podľa nasledujúceho vzorca :
 
q1	q2	q3	qn	  
N = ––– + –––  +  –––  +  ––– + .... ––– , 
        Q1	Q2	Q3	Qn

     v ktorom

    „qn“   je  množstvo prítomnej vybranej nebezpečnej látky „n“ (alebo kategórie nebezpečných vlastností vybraných nebezpečných látok „n“) spadajúcej do časti 1  tejto prílohy v tonách,
   „Qn“  je prahové množstvo  vybranej nebezpečnej látky „n“ podľa tabuľky I alebo prahové množstvo kategórie nebezpečných vlastností „n“ podľa tabuľky II z časti 1, pričom za Qn  sa dosadí na zaradenie podniku do 
              a) kategórie A prahové množstvo podľa stĺpca 1 tabuľky I alebo tabuľky II,
              b) kategórie B prahové množstvo podľa stĺpca 2 tabuľky I alebo tabuľky II.

2. Ak výsledný súčet pomerných množstiev „N“ sa rovná jednej alebo je väčší ako 1, prevádzkovateľ zaradí podnik do 
     a) kategórie A - ak sa za Qn  dosadili prahové hodnoty podľa stĺpca 1 tabuľky I alebo II,
     b) kategórie B - ak sa za Qn dosadili prahové hodnoty podľa stĺpca 2  tabuľky I alebo II.

3. Tento vzorec sa použije na hodnotenie celkového nebezpečenstva spojeného s toxicitou, horľavosťou a ekotoxicitou. Preto sa musí použiť trikrát:
a) na súčet  množstiev vybraných nebezpečných látok uvedených v tabuľke I a klasifikovaných ako veľmi jedovaté a jedovaté spolu s vybranými nebezpečnými látkami  patriacimi do kategórie 1 alebo 2 tabuľky II,
b) na súčet množstiev vybraných nebezpečných látok uvedených v tabuľke I a klasifikovaných ako oxidujúce, výbušné, horľavé, veľmi horľavé alebo mimoriadne horľavé spolu s vybranými nebezpečnými látkami patriacimi do kategórie 3, 4, 5, 6, 7a, 7b alebo 8 tabuľky II,
c) na súčet množstiev vybraných nebezpečných látok uvedených v tabuľke I a klasifikovaných ako nebezpečné pre životné prostredie [R50 (vrátane R50/53) alebo R51/53] spolu s vybranými nebezpečnými látkami patriacimi do kategórie 9 tabuľky II.

Ú

Ú				

Poznámka k tabuľke zhody:

	Keďže ide o novelu smernice i novelu zákona, používame v stĺpcoch 1 a 5 tiež označenie písmenom „B“, ktoré znamená bod novely smernice, resp. návrhu zákona.