NOVé ZNENIE

Z á K O N

z ........ 2003

o vodách a o zmene zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov (vodný zákon)

Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto zákone:

Čl. I

PRVÁ ČASŤ 
ZÁKLADNÉ USTANOVENIA

§ 1
Účel a predmet úpravy

(1)	Tento zákon vytvára podmienky na 
a)	všestrannú ochranu vôd vrátane vodných a od vôd priamo závislých ekosystémov) v krajine, 
b)	zachovanie alebo zlepšovanie stavu vôd,
c)	účelné, hospodárne a trvaloudržatelné využívanie vôd, 
d)	manažment povodí  a zlepšenie kvality životného prostredia a jeho zložiek,
e)	znižovanie nepriaznivých účinkov povodní a sucha,
f)	zabezpečenie funkcií vodných tokov,
g)	bezpečnosť vodných stavieb.

     (2) Tento zákon upravuje práva a povinnosti fyzických osôb a právnických osôb k vodám a  nehnuteľnostiam, ktoré s nimi súvisia pri ich ochrane, účelnom a hospodárnom využívaní, oprávnenia a povinnosti orgánov štátnej vodnej správy a zodpovednosť za porušenie povinností podľa tohto zákona.

§ 2 
Vymedzenie základných pojmov 

      Na účely tohto zákona 
a)	vodným útvarom je trvalé alebo dočasné sústredenie vody na zemskom povrchu alebo pod jeho povrchom, ktoré je charakterizované typickými formami výskytu a znakmi hydrologického režimu,
b)	 útvarom povrchovej vody je vymedzená významná časť povrchovej vody, napríklad     
 jazero, nádrž, potok alebo jeho úsek,  rieka alebo jej úsek a kanál,
c)	útvarom podzemnej vody je vymedzené množstvo podzemnej vody hydrogeologického kolektora alebo hydrogeologických kolektorov,
d)	 výrazne zmeneným vodným útvarom je útvar povrchovej vody, ktorého charakter sa pôsobením ľudskej činnosti  podstatne zmenil a je určený podľa príslušnej klasifikácie [ § 81 ods. 2),
e)	umelým vodným útvarom  je útvar povrchovej vody vytvorený ľudskou činnosťou, 
f)	vodou z povrchového odtoku  je voda zo zrážok, ktorá nevsiakla do zeme a ktorá je odvádzaná z terénu alebo z vonkajších častí budov do povrchových vôd a do podzemných vôd,
g)	odpadovou vodou je voda použitá v obytných, výrobných, poľnohospodárskych, zdravotníckych a iných stavbách alebo v dopravných prostriedkoch, pokiaľ má po použití zmenenú kvalitu (zloženie alebo teplotu); odpadová voda môže byť splašková,  priemyselná a komunálna,
h)	splaškovou odpadovou vodou je použitá voda z obydlí a služieb, predovšetkým z ľudského metabolizmu a činností v domácnostiach,  z kúpeľní, stravovacích zariadení a z iných podobných zariadení a nie je hromadená v žumpách,
i)	priemyselnou odpadovou vodou je voda z výrobných činností priemyslu, služieb a živností, ktorá nie je splašková odpadová  voda a voda z povrchového odtok,
j)	komunálnou odpadovou vodou je voda zo sídelných útvarov obsahujúca prevažne splaškovú odpadovú vodu; môže obsahovať  priemyselnú odpadovú vodu, infiltrovanú vodu a v prípade jednotnej stokovej siete alebo polodelenej stokovej siete aj vodu z povrchového odtoku,
k)	recipientom  je vodný útvar, do ktorého sa povrchová voda,  podzemná voda, odpadová voda a osobitná voda vypúšťajú,
l)	čistiarňou odpadových vôd  je súbor objektov a zariadení na čistenie odpadových vôd a osobitných vôd pred ich vypúšťaním do povrchových vôd alebo podzemných vôd alebo pred ich iným použitím,
m)	primárnym čistením  je spôsob  čistenia odpadových vôd a osobitných vôd fyzikálnym procesom alebo chemickým procesom, ktorý zahŕňa sedimentáciu alebo iné procesy s účinnosťou zníženia znečistenia komunálnych odpadových vôd aspoň o 20% v ukazovateli päťdennej biochemickej spotreby kyslíka a o 50% v ukazovateli nerozpustené látky,
n)	sekundárnym  čistením je čistenie odpadových vôd a osobitných vôd  biologickými  procesmi s gravitačnou separáciou kalu od vyčistených odpadových vôd alebo inými spôsobmi čistenia odpadových vôd, ktorým sa zabezpečia požadované limitné hodnoty ukazovateľov znečistenia vo vypúšťaných odpadových vodách,
o)	primeraným čistením je čistenie alebo zneškodňovanie komunálnych odpadových vôd, ktorým sa zabezpečia kvalitatívne ciele vôd v recipiente a požiadavky určené podľa tohto zákona a predpisov vydaných na jeho vykonanie,
p)	ekvivalentným obyvateľom (1 EO) je množstvo biologicky odstrániteľného organického znečistenia vyjadreného hodnotou ukazovateľa  biochemická spotreba  kyslíka za   päť dní (BSK5), ktorá je  ekvivalentná znečisteniu produkovaného 60g BSK5  za deň jedným obyvateľom,
q)	priamym vypúšťaním do podzemných vôd je vypúšťanie znečisťujúcich látok do podzemnej vody bez ich priesaku cez pôdu alebo pôdne podložie,
r)	nepriamym vypúšťaním do podzemných vôd je vnikanie znečisťujúcich látok priesakom do podzemných vôd cez pôdu alebo jej pôdne podložie,
s)	jestvujúcim priemyselným zdrojom je výrobná prevádzka alebo iné zariadenie, z ktorého sa vypúšťajú odpadové vody obsahujúce obzvlášť škodlivé látky, ak  sa výrobná prevádzka alebo iné zariadenie uvedie do prevádzky do jedného roka od nadobudnutia účinnosti vykonávacieho predpisu (§ 81 ods. 1) alebo od  jeho zmeny, ktorá sa bude vzťahovať na vypúšťanie  odpadových vôd z takejto výrobnej prevádzky alebo iného zariadenia,
t)	novým priemyselným zdrojom je výrobná prevádzka alebo iné zariadenie, z ktorého  sa budú vypúšťať odpadové vody  obsahujúce obzvlášť škodlivé látky a ktoré bude uvedené do prevádzky po jednom roku od nadobudnutia účinnosti vykonávacieho predpisu (§ 81 ods. 1) alebo od  jeho zmeny, ktorá sa bude vzťahovať na vypúšťanie odpadových vôd z takejto výrobnej prevádzky alebo iného zariadenia. Za nový priemyselný zdroj sa považuje aj jestvujúci priemyselný zdroj, v ktorom sa po týchto termínoch zvýšila spracovateľská  kapacita obzvlášť škodlivých látok o viac ako 20%,
u)	škodlivou látkou a obzvlášť škodlivou látkou je látka zo skupiny látok alebo látok im príbuzných, ktoré môžu ohroziť kvalitu alebo zdravotnú bezchybnosť vôd;  škodlivé látky a obzvlášť škodlivé látky sú uvedené v prílohe č. 1 tohto zákona,
v)	nebezpečnou látkou je škodlivá látka a obzvlášť škodlivá látka, ktoré nie je súčasťou odpadových vôd, 
w)	znečisťujúcou látkou je akákoľvek látka, ktorá môže spôsobiť znečistenie vôd; znečisťujúcimi látkami   sú najmä látky uvedené v prílohe č. 1 k tomuto zákonu,
x)	limitnou hodnotou ukazovateľov znečistenia (ďalej len" limitná hodnota znečistenia") vo vypúšťaných odpadových vodách je najvyššia prípustná koncentrácia príslušnej škodlivej látky, obzvlášť škodlivej látky alebo inej znečisťujúcej látky vo vypúšťaných odpadových vodách,
y)	kvalitatívnym cieľom  je hodnota škodlivých látok, obzvlášť škodlivých látok a iných znečisťujúcich  látok v povrchových vodách, pri dodržaní ktorej je zabezpečený priaznivý ekologicky stav vodných útvarov a pri ktorej sú vytvorené podmienky na používanie vôd a na ochranu zdravia obyvateľstva,
z)	environmentálnou normou kvality je koncentrácia konkrétnej znečisťujúcej látky alebo skupiny znečisťujúcich látok vo vode, v sedimentoch alebo v živých organizmoch, ktorú nemožno v záujme  ochrany zdravia ľudí a životného prostredia prekročiť,
aa)	znečistením vôd je priame alebo nepriame vypúšťanie alebo únik látok alebo tepla do vody, ovzdušia alebo pôdy spôsobené ľudskou činnosťou a prírodnými vplyvmi alebo  ktoré môže poškodiť zdravie ľudí, kvalitu vodných a od vôd priamo závislých ekosystémov v krajine, spôsobiť poškodenie materiálnych hodnôt a   obmedzenie alebo zhoršenie rekreačných možností alebo iného využívania životného prostredia,
bb)	ohrozením vôd  je také nakladanie s odpadovými vodami, osobitnými vodami alebo zaobchádzanie s nebezpečnými látkami, ktoré môže mať za následok zhoršenie stavu vôd,
cc)	eutrofizáciou je obohacovanie vody živinami, najmä zlúčeninami dusíka a fosforu, ktoré má za následok zvýšený rast siníc, rias a vyšších rastlinných foriem, čím môže dôjsť k nežiadúcemu zhoršovaniu biologickej rovnováhy a kvality tejto vody,
dd)	hydrooenergetickým potenciálom vodného toku je mechanická energia produkovaná pohybom masy vody v prirodzenom koryte alebo umelom koryte. Hydroenergetický potenciál vodných tokov je ich súčasťou a je vo vlastníctve Slovenskej republiky, )
ee)	energetickou vodou je voda odobratá na účely využitia jej hydroenergetického potenciálu,
ff)	vodohospodárskou službou je každá činnosť, ktorá sa poskytuje pre domácnosti, verejné inštitúcie alebo hospodársku činnosť, ako je odber, vzdúvanie, zachytávanie, úprava a dodávanie povrchových vôd a podzemných vôd, odvádzanie a čistenie odpadových vôd s následným vypúšťaním do recipientu.  

§ 3
Rozdelenie vôd

     (1) Vody sa členia na povrchové vody a podzemné vody.

     (2) Povrchovými vodami sú  vody prirodzene sa vyskytujúce na zemskom povrchu. Sú nimi
a)	rieky, potoky a ostatné vodné toky,
b)	občasne tečúce nesústredené vody, 
c)	jazerá a iné stojaté povrchové sústredenia vody, 
d)	vody, ktoré sa vyskytujú na území chránenom pred zaplavením pri povodni a ktoré 
     nemôžu pri zvýšenom vodnom stave vo vodnom toku odtekať prirodzeným spôsobom 
     (ďalej len ”vnútorná voda”).

     (3) Podzemnými vodami sú všetky vody nachádzajúce sa pod povrchom zeme  v pásme nasýtenia a  v bezprostrednom kontakte s pôdou alebo s pôdnym podložím vrátane podzemných vôd slúžiacich ako médium na akumuláciu, transport a exploatáciu zemského tepla z horninového prostredia (ďalej len "geotermálna voda"). Podzemnými vodami zostávajú podzemné vody aj po ich odkrytí prirodzeným prepadom ich nadložia, banskou činnosťou,3) činnosťou vykonávanou banským spôsobom4) alebo vykonaním inej obdobnej  činnosti. 

     (4) Podzemné vody sú prednostne určené na zásobovanie obyvateľstva pitnou vodou a na účely, na ktoré je použitie pitnej vody ustanovené osobitným predpisom.5) Iné použitie podzemných vôd je možné iba pri zachovaní ich prednostného určenia.

     (5) Na vody, ktoré sú vyhlásené za prírodné liečivé zdroje a za prírodné zdroje minerálnych stolových vôd podľa osobitného predpisu 6) a na vody, ktoré sú vyhradenými nerastami podľa osobitného predpisu7) (ďalej len „osobitné vody“) sa tento zákon vzťahuje, len ak to výslovne ustanovuje.
    
     (6) Banské vody sa na účely tohto zákona považujú za povrchové vody alebo podzemné vody  a tento zákon sa na ne vzťahuje, ak osobitný predpis 8) neustanovuje inak.

               
DRUHÁ ČASŤ
 VÝSKYT A STAV POVRCHOVÝCH  VÔD A PODZEMNÝCH VD

§  4
Stav povrchových vôd a stav podzemných vôd

(1)	 Stavom povrchových vôd  je všeobecné vyjadrenie stavu útvaru povrchových vôd, ktorý je  určený ekologickým stavom alebo  chemickým stavom podľa toho, ktorý z nich je  horší.

(2)	 Ekologickým stavom je vyjadrenie kvality štruktúry a funkcie vodných   ekosystémov viazaných na povrchové vody.

(3)	 Dobrým stavom povrchových vôd je stav útvaru povrchových vôd, ak je jeho ekologický stav a  chemický stav aspoň dobrý.  

(4)	Dobrým ekologický stavom povrchových vôd je stav útvaru povrchových vôd určený podľa príslušnej klasifikácie (§ 82 ods. 2 písm. f).

(5)	 Dobrým chemickým stavom povrchových vôd je chemický stav útvaru povrchových vôd potrebný na dosiahnutie environmentálnych cieľov pre útvary povrchových vôd uvedených v osobitnom predpise,9) pri ktorom koncentrácie znečisťujúcich látok nepresahujú príslušné environmentálne normy kvality.

(6)	Stavom podzemných vôd je všeobecné vyjadrenie stavu útvaru podzemných vôd, ktorý je  určený  kvantitatívnym stavom alebo chemickým stavom podľa toho, ktorý z nich je horší.

(7)	Kvantitatívnym stavom je vyjadrenie miery ovplyvnenia útvaru podzemných vôd jej priamymi a nepriamymi odbermi.

(8)	  Dobrým stavom podzemných vôd je stav útvaru podzemných vôd, ak je jeho kvantitatívny stav a chemický stav aspoň dobrý.  

(9)	Dobrým kvantitatívnym stavom podzemných vôd je kvantitatívny stav útvaru podzemných vôd určený podľa príslušnej klasifikácie (§ 81 ods. 2). 

(10)	 Dobrým chemickým stavom podzemných vôd je chemický stav útvaru podzemných vôd určený podľa príslušnej  klasifikácie (§ 81 ods. 2).

(11)	 Dobrým ekologickým potenciálom je stav výrazne zmeneného vodného útvaru alebo umelého vodného útvaru určený podľa príslušnej klasifikácie (§ 81 ods. 2).

(12)	Zisťovaním výskytu a hodnotením stavu povrchových vôd a podzemných vôd sa zabezpečujú  podklady  potrebné na tvorbu koncepcií trvalo udržateľného využívania vôd a ich ochrany, na výkon štátnej vodnej správy a na poskytovanie informácií verejnosti. Zisťovanie výskytu a hodnotenie stavu povrchových vôd a podzemných vôd  sa komplexne vykonáva v povodiach a v čiastkových povodiach. 

(13)	Povodím je územie, z ktorého celý povrchový odtok vteká prostredníctvom riek, potokov alebo jazier do mora v jednom ústí, estuáre alebo delte. čiastkovým povodím je územie, z  ktorého celý povrchový odtok vteká prostredníctvom riek, potokov alebo jazier do určitého profilu vodného  toku.

(14)	 V rámci zisťovania  výskytu a hodnotenia  stavu povrchových vôd a podzemných vôd sa vykonáva 
a)	identifikácia vodných útvarov povrchových vôd a podzemných vôd alebo ich častí
vrátane  ich určenia  na rôzne  spôsoby  používania, najmä 
1.	  vodných útvarov na odber vody pre pitnú vodu,  
2.	  vodných útvarov vhodných na kúpanie, 
3.	  vodných útvarov  vhodných pre život a reprodukciu rýb, 
b)	sledovanie kvality a množstva vôd a vodných stavov v útvaroch povrchových vôd na účely hodnotenia ekologického stavu, chemického stavu a ekologického potenciálu; sledovanie a hodnotenie kvantitatívneho stavu a chemického stavu útvarov podzemných vôd, 
c)	bilancovanie množstva a kvality povrchových vôd a podzemných vôd (ďalej len "vodná bilancia"),
d) sledovanie a hodnotenie stavu povrchových vôd a stavu podzemných vôd a chránených území podľa Ministerstvom životného prostredia Slovenskej republiky (ďalej len "ministerstvo")  schválených programov monitorovania; zásady na vypracovanie programu monitorovania vôd v zraniteľných oblastiach sú uvedené v prílohe č. 2  k tomuto zákonu,
e) hodnotenie stavu v zneškodňovaní komunálnych odpadových vôd a čistiarenských kalov 
    na základe situačných správ, ktoré každé dva roky vypracúva  orgán štátnej vodnej 
   správy,
f) registrácia chránených území,
g) vytváranie a prevádzkovanie informačných systémov.

(15)	 Ministerstvo zabezpečuje zisťovanie výskytu  a hodnotenia stavu povrchových vôd a podzemných vôd prostredníctvom určenej právnickej osoby10) (ďalej len "poverená osoba") a správcu vodohospodársky významných vodných tokov.

(16)	 Ministerstvo, poverená osoba  a správca vodohospodársky významných vodných tokov  môžu požadovať na účely zisťovania výskytu a hodnotenia stavu povrchových vôd a podzemných vôd údaje od toho, kto nakladá s povrchovými vodami alebo podzemnými vodami, od orgánov verejnej správy a od prevádzkovateľov informačného systému.11) Požadované údaje sa poskytujú bezplatne. Ochrana údajov podľa  osobitných predpisov nie je týmto dotknutá.12)

§ 5
Environmentálne ciele

        (1) Na zabezpečenie ochrany vôd a jej trvalo udržateľného využívania sa určujú  environmentálne ciele pre
a)	 útvary povrchových vôd, 
b)	 útvary podzemných vôd, 
c)	  chránené územia, ktorými sú 
1.	 územia s povrchovou vodou určenou na odber pre pitnú vodu, 
2.	 oblasti kúpania pre verejnosť, 
3.	 územia s povrchovou vodou vhodnou pre život a reprodukciu pôvodných druhov 
    rýb, 
4.	 chránené vodohospodárske oblasti, 
5.	 ochranné pásma vodárenských zdrojov, 
6.	 citlivé oblasti, 
7.	 zraniteľné oblasti, 
8.	 chránené územia a ich ochranné pásma podľa osobitného predpisu. 13)

           (2) Environmentálne ciele pre útvary povrchových vôd sú
a)	dosiahnuť dobrý stav povrchových vôd opatreniami, ktoré zabezpečia ich ochranu, zlepšovanie, obnovovanie stavu útvarov povrchových vôd a zabránia zhoršovaniu ich súčasného stavu, 
b)	dosiahnuť dobrý ekologický potenciál a dobrý chemický stav umelých vodných útvarov a výrazne zmenených vodných útvarov opatreniami, ktoré zabezpečia ich ochranu a zlepšenie súčasného stavu, 
c)	zabezpečiť postupné znižovanie znečistenia škodlivými látkami, 
d) postupne obmedzovať vypúšťanie obzvlášť škodlivých látok až do ukončenia ich 
 vypúšťania.

          (3) Environmentálne ciele pre útvary podzemných vôd sú 
a)	dosiahnuť dobrý stav podzemných vôd opatreniami, ktoré zabezpečia ich ochranu, 
    zlepšovanie a obnovovanie stavu útvarov podzemných vôd, rovnováhu medzi odbermi 
    podzemných vôd a  doplňovaním ich množstiev, 
b)	zabrániť vnikaniu znečisťujúcich látok do podzemných vôd alebo ich obmedzovanie, tak aby nedošlo k zhoršovaniu stavu útvarov podzemných vôd a odvrátiť významný a trvalý vzostupný trend koncentrácií znečisťujúcich látok ako dôsledok ľudskej činnosti a dosiahnuť účinné zníženie znečistenia podzemných vôd. 

           (4) Pre chránené územia platia environmentálne ciele uvedené v odsekoch 4 a 5, ak tento zákon alebo osobitný predpis14) neustanovuje prísnejšie požiadavky.

(5) Ak sa na útvar povrchovej vody alebo na útvar podzemnej vody vzťahuje viac environmentálnych cieľov, uplatní sa najprísnejší environmentálny cieľ.

§ 6
Vodná bilancia 

(1) 	Vodnú bilanciu tvorí hydrologická bilancia a vodohospodárska bilancia. Základnou bilančnou jednotkou je čiastkové povodie.

(2) 	Hydrologická bilancia  porovnáva zmeny v množstvách vôd v povodí, v čiastkovom povodí  alebo  vo vodnom útvare za určený časový interval.

      (3) Vodohospodárska  bilancia   porovnáva   požiadavky   na   odbery povrchových vôd a podzemných vôd, na vypúšťanie odpadových vôd a osobitných vôd s využiteľným množstvom  vôd  a ich  kvalitou;  pri vypúšťaní komunálnych odpadových vôd a priemyselných odpadových vôd aj z hľadiska dosiahnutia kvalitatívnych cieľov v recipiente.

      (4) Využiteľným množstvom podzemnej vody je dlhodobý priemer množstva vody doplňujúcej vodný útvar podzemnej vody za jeden rok, zmenšený o dlhodobý ročný odtok potrebný na to, aby sa dosiahol ekologický stav určený pre povrchové vody a aby sa zabránilo výraznejšiemu poškodeniu od vôd priamo závislých  ekosystémov v krajine.

      (5) Ten, kto  odoberá povrchovú vodu alebo podzemnú vodu v množstve nad 15 000 m3 ročne alebo nad 1 250 m3 mesačne alebo  využíva osobitné vody na podnikateľskú činnosť, je povinný  oznamovať údaje o týchto odberoch a údaje určené v povolení  podľa § 21 ods. 1 písm. a) bod 1. raz ročne poverenej osobe.

(6)	Ten, kto vypúšťa odpadové vody alebo osobitné vody do povrchových vôd v množstve nad 10 000 m3  ročne alebo nad 1 000 m3 mesačne je povinný oznamovať údaje o vypúšťaných odpadových vodách a údaje určené v povolení podľa § 21 ods. 1 písm. c) raz ročne poverenej osobe. 

     (7) Ten, kto pri zemných prácach, geologickom prieskume, banskej činnosti alebo inej obdobnej činnosti zistí zdroj podzemných vôd s výdatnosťou väčšou ako 0,2 l.s-1, je povinný to neodkladne oznámiť poverenej osobe. Rovnakú povinnosť má aj vlastník  pozemku,  na  ktorom  zistí zdroj  podzemnej  vody  s výdatnosťou  väčšou ako 0,2 l.s-1, ako aj ten, kto pri odbere podzemnej vody zistí odlišné množstvo jej výskytu, ako predpokladal prieskum alebo projekt. Ak sa výsledky geologických prác vyhodnocujú v záverečnej správe,15) je riešiteľská organizácia povinná neodkladne doručiť záverečnú správu poverenej osobe.

§ 7
Vodné útvary určené na odber vody pre pitnú vodu

(1)	Vodné útvary povrchových  vôd alebo podzemných vôd využívané na odber vody  pre pitnú vodu alebo využiteľné na zásobovanie obyvateľstva pre  viac ako 50 osôb alebo umožňujúce odber vody na takýto účel v priemere väčšom ako 10 m3 za deň v pôvodnom stave alebo po ich úprave sú vodárenskými zdrojmi. 

(2)	Vodárenský zdroj, ktorým je vodný tok je vodárenským tokom.
    
     (3) Povrchové vody vodných útvarov určených na odber pre pitnú vodu musia spĺňať požiadavky na kvalitu vody  ustanovené vykonávacím predpisom (§ 81 ods. 1); ich splnenie sa nevyžaduje  pri záplavách alebo iných prírodných katastrofách. 

      (4) Požiadavky na  kvalitu vody podľa odseku 3 v ukazovateľoch, ktoré sú osobitne    
 ustanovené vo vykonávacom predpise sa nemusia dodržať pri
a)	prirodzenom obohacovaní povrchovej vody látkami v týchto ukazovateľoch,
b)	 plytkých jazerách s hĺbkou menšou ako 20 m a s dobou výmeny vody dlhšou ako 
      jeden  rok,  do ktorých  sa nevypúšťajú odpadové vody. 

    (5) Na dosiahnutie požiadaviek na kvalitu povrchových vôd určených na odber pre pitnú vodu ministerstvo vypracúva plán opatrení a časový rozvrh ich realizácie.
     
      (6) Ukazovatele kvality pitnej vody a ich kontrolu ustanovuje osobitný predpis.16

§ 8
Vodné útvary vhodné na kúpanie

(1)	Vodné útvary alebo ich časti vhodné na kúpanie sú tečúce alebo stojaté vody, v ktorých je kúpanie povolené alebo nie je kúpanie zakázané a v ktorých sa tradične kúpe väčší počet ľudí. Požiadavky na kvalitu vody vodných útvarov, v ktorej je kúpanie povolené, ustanovuje osobitný predpis. 17)

(2)	Identifikáciu vodných útvarov alebo ich častí vhodných na kúpenie podľa odseku 1 vykoná ministerstvo v spolupráci s Ministerstvom zdravotníctva Slovenskej republiky (ďalej len "ministerstvo zdravotníctva").

         (3) Vodné útvary vhodné na kúpanie vyhlasuje orgán štátnej vodnej správy na základe identifikácie podľa odseku 2. 

         (4) Ak vodné útvary vhodné na kúpanie nespĺňa požiadavky na kvalitu vody ustanovené osobitným predpisom,17) orgán štátnej vodnej správy vydá v spolupráci s orgánom na ochranu zdravia opatrenia na ich dosiahnutie.

§ 9
Voda určená na závlahy

          (1) Voda určená na závlahy nesmie negatívne ovplyvniť zdravie ľudí a zvierat, pôdu, úrodu a stav povrchových vôd a podzemných vôd a musí vyhovovať  požiadavkám na kvalitu vody ustanoveným vykonávacím predpisom [( § 82 ods. 1 písm. a)].

         (2) Vodné útvary alebo ich časti určené na závlahy vyhlasuje orgán štátnej vodnej správy na návrh Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky (ďalej len "ministerstvo pôdohospodárstva"). Ak voda určená na závlahy nespĺňa požiadavky na kvalitu vody podľa odseku 1, orgán štátnej vodnej správy vydá  opatrenia na ich splnenie.

       ( 3) Orgán štátnej vodnej správy nepovolí odber vody určenej na závlahy, ak nie sú splnené požiadavky na kvalitu vody  podľa odseku 1.

§ 10
Voda vhodná pre život rýb a reprodukciu pôvodných druhov rýb

             (1) Povrchové vody určené ako vody vhodné pre život rýb musia spĺňať požiadavky na kvalitu vody ustanovené vykonávacím predpisom a požiadavky osobitne určené pre lososové vody a kaprové vody [(§ 82 ods.1 písm. a)].

          (2) Povrchové vody podľa odseku 1 určí orgán štátnej vodnej správy na návrh ministerstva. Ak povrchové vody nevyhovuje pre život a reprodukciu rýb, najmä pôvodných druhov rýb, orgán štátnej vodnej správy vydá opatrenia na splnenie požiadaviek na kvalitu vody  podľa odseku 1.

          (3) Požiadavky na kvalitu vody podľa odseku 1 sa nevzťahujú na vody v rybníkoch určených na hospodársky chov rýb18) a v rybochovných zariadeniach.

           (4) Požiadavky na  kvalitu vody osobitne  určené vykonávacím predpisom sa nemusia dodržať pri výnimočných meteorologických podmienkach alebo ak voda vhodná pre život rýb je prirodzene obohacovaná látkami, ktoré ovplyvňujú kvalitu vody. 

TRETIA ČASŤ
VODNÉ PLÁNOVANIE

§ 11
Oblasti povodí a ich správa
     
(1)	Územie Slovenskej republiky je súčasťou povodia Dunaja a  povodia Visly v rámci ktorých sú vymedzené čiastkové povodia podľa prirodzených hydrologických hraníc čiastkových povodí a k nim priradených hydrogeologických rajónov, ktorými sú vyčlenené územia s podobnými hydrogeologickými pomermi, typom zvodnenia a obehom podzemných vôd.  

     (2) Oblasťami povodia v medzinárodnom povodí Dunaja (úmorie Čierneho mora) sú oblasť povodia
a) Dunaja, ktorá je vymedzená čiastkovým povodím Moravy a čiastkovým povodím 
    Dunaja,
b)	 Váhu, ktorá je vymedzená čiastkovým povodím Váhu,
c)	 Hrona, ktorá je vymedzená čiastkovým povodím Hrona, čiastkovým povodím Ipľa a čiastkovým povodím Slanej,
d)	 Bodrogu, ktorá je vymedzená čiastkovým povodím Bodrogu, 
e)	 Hornádu, ktorá je vymedzená čiastkovým povodím Hornádu a čiastkovým povodím Bodvy.

        (3) Oblasťou povodia v medzinárodnom povodí Visly (úmorie Baltického mora) je oblasť povodia Dunajca a Popradu, ktorá je vymedzená čiastkovým povodím Dunajca a čiastkovým povodím Popradu.

(4)	Správou oblastí povodí na účely tohto zákona sa rozumie
a)	  vykonávanie úloh spojených so zisťovaním výskytu a hodnotením stavu   
   povrchových vôd a   podzemných vôd, ktoré určí ministerstvo, 
b)	  odborná príprava a aktualizácia plánov manažmentu oblastí povodí (ďalej len „plán manažmentu povodia“), 
c)	 sledovanie vplyvu bodového znečistenia na kvalitu vôd v recipientoch, 
d)	 identifikácia plošného znečisťovania vôd, 
e)	 zabezpečovanie protieróznych opatrení a územného systému  ekologickej stability,
f)	  realizácia opatrení na zvyšovanie retenčnej schopnosti čiastkových povodí podľa programu protieróznych opatrení,
g)	  spracovanie ekonomických analýz nakladania s vodami a uplatňovanie platieb za užívanie vôd,
h)	  zabezpečovanie stanovísk z hľadiska uplatňovania plánov manažmentu povodí, technických a iných odborných podkladov, pre rozhodovaciu a inú správnu činnosť orgánov štátnej vodnej správy,
i)	 správa vodohospodársky významných vodných tokov,
j)	 starostlivosť o odkryté podzemné vody z hľadiska ochrany kvality vôd a ochrany vodných pomerov.

         (5) Správu oblastí povodí vykonáva správca vodohospodársky významných vodných tokov.  

§ 12
Plánovanie v povodiach a v čiastkových povodiach

(1) Plánovanie v povodiach a v čiastkových povodiach (ďalej len „vodné plánovanie“) je sústavná koncepčná činnosť vykonávaná za účelom 
a)	všestrannej ochrany vôd a dosiahnutia environmentálnych cieľov, 
b)	vytvárania podmienok pre trvaloudržateľné využívanie vodných zdrojov, 
c)	poskytovania vodohospodárskych služieb,
d)  ochrany pred škodlivými účinkami vôd. 

 (2)Vodné plánovanie sa vykonáva prostredníctvom plánov  manažmentu povodí a plánu manažmentu medzinárodného povodia Dunaja a medzinárodného povodia Visly (ďalej len „vodný plán Slovenska“) ; ich súčasťou sú programy opatrení.

§ 13
Plán manažmentu povodia

(1)	 Plán manažmentu povodia je základným nástrojom na dosiahnutie cieľov vodného plánovania v oblastiach povodí [(§ 11 ods. 2 a 3)], ktorý na základe vykonaných analýz súčasného stavu povrchových vôd a podzemných vôd a zhodnotenia vplyvu ľudskej činnosti na vodné pomery ustanovuje environmentálne ciele a programy opatrení na ich dosiahnutie vrátane finančného zabezpečenia. Plán manažmentu povodia sa povinne využíva v krajinnom plánovaní alebo môže byť krajinným plánom.  

      (2) Návrh plánu manažmentu povodia vypracúva ministerstvo prostredníctvom poverenej osoby, správcu vodohospodársky významných vodných tokov a ďalších  organizácií riadených ministerstvom. Pri vypracúvaní plánu manažmentu povodia odborné organizácie ministerstva spolupracujú s orgánmi štátnej vodnej správy, so samosprávnymi krajmi a s ostatnými  dotknutými orgánmi štátnej správy.

(3)	Návrh plánu manažmentu povodia schváli ministerstvo a jeho  záväznú časť, ktorá  obsahuje program opatrení vydá orgán štátnej vodnej správy všeobecne záväznou vyhláškou. Schválený plán manažmentu povodia sa prehodnocuje a aktualizuje každých šesť rokov.

      (4) Na vypracovanie, prehodnocovanie a aktualizáciu plánu manažmentu povodia sa určuje tento časový a vecný postup: 
a) do 31. decembra  2004 vykonať analýzy charakteristík čiastkového povodia, zhodnotiť 
    dopady ľudských činností na stav povrchových vôd a podzemných vôd a vypracovať 
    ekonomické analýzy nakladania s vodami; v prípade potreby ich aktualizovať do 31. 
    decembra 2013 a následne každých šesť rokov,
2.	do 31. decembra 2006 vypracovať a zverejniť časový a vecný harmonogram prípravy návrhu plánu manažmentu povodia a určiť spôsob a formu oboznamovania  verejnosti,
3.	 do 31. decembra 2007 vypracovať a zverejniť identifikáciu významných vodohospodárskych problémov, ktoré sa týkajú nakladania s vodami, určiť výrazne zmenené vodné útvary, navrhnúť menej prísne environmentálne ciele, prípadne navrhnúť predĺženie lehôt ich dosiahnutia,
4.	 do 31. decembra 2008 vypracovať a zverejniť návrh plánu manažmentu povodia a sprístupniť ho verejnosti,
e) vypracovať konečný návrh plánu manažmentu povodia a zabezpečiť jeho schválenie do 31. decembra 2009.

          (5) Orgány štátnej vodnej správy za účelom predloženia písomných pripomienok sprístupnia v lehote šiestich mesiacov verejnosti, užívateľom vôd, samosprávnym krajom, obciam a dotknutým orgánom štátnej správy   
a)	 časový a vecný harmonogram prípravy návrhu plánu manažmentu povodia, 
b)	 identifikované významné vodohospodárske problémy,
c)	 návrh plánu manažmentu povodia. 

§ 14
Vodný plán Slovenska

       (1) Základom vypracovania Vodného plánu Slovenska sú plány manažmentu povodí. Vodný plán Slovenska je podkladom na vypracovanie Medzinárodného plánu manažmentu povodia Dunaja a Medzinárodného plánu manažmentu povodia Visly v súlade s  medzinárodnými  záväzkami  Slovenskej  republiky. 19)

(2)	Vypracovanie vodného plánu Slovenska zabezpečuje ministerstvo v spolupráci s dotknutými ústrednými orgánmi štátnej správy pre povodie Dunaja a pre povodie Visly.

(3)	Vodný plán Slovenska schváli vláda Slovenskej republiky (ďalej len „vláda“) a jeho záväznú čas, ktorá obsahuje program opatrení vyhlási nariadením. Schválený vodný plán Slovenska sa prehodnocuje a aktualizuje najmenej každých šesť rokov.

§ 15
Program opatrení

 (1) Program opatrení vychádza z analýz vykonaných v rámci vodného plánovania a obsahuje úlohy na zabezpečenie dosiahnutia environmentálnych cieľov. Pre jednotlivé úlohy sa určuje časový plán ich uskutočnenia, zdroje a spôsoby úhrady nákladov na ich uskutočnenie. Pri každom opatrení sa musí vyhodnotiť predpokladaný výsledok z hľadiska zlepšenia vodných pomerov v danom vodnom útvare.

      (2)	Základné opatrenia sú zamerané najmä na 
a)	ochranu vodárenských zdrojov, 
b)	reguláciu odberov povrchových vôd a podzemných vôd, ktoré významne môžu ovplyvniť 
      iné nakladanie s vodami a vodné ekosystémy,
c)	vyžívanie hydroenergetického potenciálu,
d)	vypúšťanie komunálnych odpadových vôd do povrchových vôd a do podzemných vôd, 
e)	zabránenie vypúšťania priemyselných odpadových vôd s obsahom obzvlášť škodlivých 
      látok, 
f)	ochranu vôd pred znečistením vôd z poľnohospodárskych činností,     
g)	zabránenie únikom nebezpečných látok do povrchových vôd a do podzemných vôd,
h)	vytvorenie vyhovujúcich hydromorfologických podmienok útvarov povrchovej vody, 
      ktorými sa dosiahne dobrý ekologický stav alebo dobrý ekologický potenciál,
i)	prevenciu mimoriadneho zhoršenia vôd.

      (3) Doplnkovými opatreniami sú správne a ekonomické nástroje a rozhodnutia orgánov štátnej správy, právne úpravy, kódexy správnych postupov smerujúce k zabezpečeniu ochrany vôd, obnova mokradí, stavebné projekty, revitalizačné projekty, výskumné, vývojové a vzdelávacie projekty a dohody na vykonanie vodohospodárskych služieb.

 (4) Opatrenia na dosiahnutie environmentálnych cieľov prijaté v programe opatrení sa musia realizovať do troch rokov od schválenia Vodného plánu Slovenska a schválenia plánu manažmentu povodia.

       (5) Orgány štátnej správy sú povinné pri spracúvaní základných dokumentov podpory regionálneho rozvoja20)  a územnoplánovacej dokumentácie a pri rozhodovaní vychádzať z Vodného plánu Slovenska, z plánov manažmentu povodí a z programov opatrení. 

§ 16
Osobitosti určovania environmentálnych cieľov 

         (1) Environmentálne ciele určené na dosiahnutie dobrého stavu povrchových vôd a dobrého stavu podzemných vôd sa musia zabezpečiť plnením programu opatrení, ktoré sú ustanovené v pláne manažmentu povodí do 31. decembra  2015.

(2)	Lehotu podľa odseku 1 možno predĺžiť, ak
a)	požadované zlepšenie stavu vodným útvarov možno dosiahnuť technickými opatreniami 
       iba v etapách, ktoré prekračujú uvedenú lehotu,
b)	opatrenia na zlepšenie stavu vodných útvarov si vyžiadajú neprimerané náklady,
c)	prírodné podmienky neumožňujú zlepšenie stavu vodných útvarov v uvedenej lehote.

(3)	Lehotu podľa odseku 1 možno predĺžiť najviac na obdobie ustanovené pre vykonanie dvoch prehodnotení plánom manažmentu povodí (§ 13 ods. 3), s výnimkou prípadov, keď prírodné podmienky neumožňujú dosiahnuť environmentálne ciele v priebehu tohto obdobia; predĺženie lehôt možno uskutočniť len na účely postupného dosahovania environmentálnych cieľov za predpokladu, že nenastane ďalšie zhoršenie stavu vodného útvaru.

        (4) Menej prísne environmentálne ciele možno určiť pre útvary povrchových vôd a útvary podzemných vôd, ktorých prirodzený stav alebo stav zmenený ľudskou činnosťou je taký, že dosiahnutie environmentálnych cieľov je technicky neuskutočniteľné alebo predstavuje neprimerané náklady. Nevzťahuje sa to na environmentálne ciele, ktoré majú zabrániť zhoršovaniu stavu útvarov povrchových vôd a na postupné znižovanie znečistenia povrchových vôd a podzemných vôd škodlivými látkami a postupné obmedzovanie znečistenia obzvlášť škodlivými látkami. Odôvodnenie určenia menej prísnych environmentálnych cieľov je súčasťou plánu manažmentu povodia a ich plnenie sa vyhodnocuje každých šesť rokov v rámci jeho aktualizácie.

       (5) Za nesplnenie  environmentálnych cieľov sa nepovažuje
a) dočasné zhoršenie stavu vodných útvarov, v dôsledku výnimočných prírodných 
   vplyvov, alebo iných nepredvídateľných okolností najmä povodní, dlhodobého sucha   
    alebo mimoriadneho zhoršenia kvality vôd, 
b) zmena fyzikálnych vlastností útvarov povrchových vôd alebo zmena úrovne hladiny 
    útvarov podzemných vôd, 
c) zhoršenie stavu útvarov povrchových vôd z veľmi dobrého stavu na dobrý stav v 
   dôsledku nových trvalo udržateľných rozvojových činností.

         (6) Ak sa monitorovaním stavu povrchových vôd a podzemných vôd zistí, že environmentálne ciele určené pre vodný útvar nebude možné dosiahnuť, treba 
a) preskúmať príčiny, ktoré bránia plneniu environmentálnych cieľov,
b) posúdiť vydané povolenie na osobitné užívanie vôd,
c) prehodnotiť a aktualizovať programy monitorovania,
d)	 určiť doplňujúce opatrenia potrebné na dosiahnutie environmentálnych cieľov, a ak je to potrebné,  zmeniť povolenie na osobitné užívanie vôd; ak nemožno  environmentálne ciele splniť z dôvodov podľa odseku 5 písm. a), doplňujúce opatrenia sa nemusia  prijať.

(7) Uplatnenie postupov podľa odsekov 1 až 6 treba odôvodniť v plánoch manažmentu povodí.

ŠTVRTÁ ČASŤ
NAKLADANIE S VODAMI

§ 17
Základné povinnosti pri nakladaní s vodami 

(1) 	Nakladanie s vodami je 
a)	odber povrchových  vôd a podzemných vôd  na rôzne  účely  jej  použitia, 
b)	odvádzanie a vypúšťanie povrchových vôd a podzemných vôd,
c)	vzdúvanie, zadržiavanie, akumulácia,  znižovanie hladiny povrchových vôd a podzemných vôd,
d)	vypúšťanie odpadových vôd do povrchových vôd a podzemných vôd,
e)	využívanie hydroenergetického potenciálu vodných tokov, 
f)	používanie povrchových vôd a podzemných vôd  na plavbu alebo plavenie dreva, na rekreáciu a vodné športy, na chov rýb a vodnej hydiny alebo iných živočíchov,
g)	vykonávanie iných činnosti, ktoré využívajú  vlastnosti povrchových  vôd a podzemných vôd alebo ovplyvňujú ich výskyt, množstvo, kvalitu,  vodné ekosystémy a od vôd priamo závislé krajinné ekosystémy (ďalej len "vodné pomery"),
h)	využívanie energetického potenciálu podzemných vôd.

 (2) Ten, kto nakladá s vodami, je povinný dbať o ich ochranu, vynakladať potrebné úsilie na zlepšovanie ich stavu a zabezpečovať ich hospodárne a účelné využívanie podľa podmienok a požiadaviek tohto zákona a dbať tiež o to, aby neboli porušované práva iných a záujmy chránené osobitnými predpismi;21) je povinný dbať aj na ochranu vodných pomerov a na ochranu vodných stavieb.

       (3) Ten, kto nakladá s  vodami na výrobné účely je povinný vykonávať úpravy v technológii výroby a prijímať opatrenia na viacnásobné používanie vôd.

      (4) Pri vypúšťaní odpadových vôd z priemyselného zdroja sa musia v nich obsiahnuté škodlivé látky postupne obmedzovať a  obzvlášť škodlivé látky obmedzovať až do ich úplného vylúčenia. 

      (5) Opatrenia prijaté na ochranu vôd a na obmedzovanie alebo  na vylúčenie vypúšťania niektorých znečisťujúcich látok do povrchových vôd alebo do podzemných vôd, nesmú mať za následok zvyšovanie znečisťovania22) iných zložiek životného prostredia najmä ovzdušia a  pôdy. 

§ 18
Všeobecné používanie vôd

(1)	Ak tento zákon neustanovuje inak, môže každý na vlastné nebezpečenstvo a bez povolenia alebo súhlasu orgánu štátnej vodnej správy odoberať alebo inak používať povrchové vody alebo podzemné vody na uspokojovanie osobných potrieb domácností, ak sa takýto odber alebo iné používanie vykonáva na mieste, ktoré je na to vhodné, jednoduchým zariadením  a spôsobom, ktorý neobmedzí alebo neznemožní rovnaké používanie iným. 

         (2) Povolenie alebo súhlas orgánu štátnej vodnej správy nie sú potrebné na zachytávanie povrchovej vody jednoduchými zariadeniami na jednotlivých nehnuteľnostiach ani na zmenu jej prirodzeného odtoku na účely ochrany týchto nehnuteľností proti škodlivým účinkom vody.
     
         (3) Jednoduchými zariadeniami na odber vody sú domové studne, z ktorých sa podzemná voda čerpá ručne a pramenné záchytky s výdatnosťou prameňa menšou ako 10 l/min., ako aj prenosné nádoby a zariadenia na gravitačný odber povrchovej vody alebo na jej čerpanie s možnosťou odberu do 60 l/min. Jednoduchými zariadeniami na zachytávanie povrchových vôd sú nádrže na zvod a zachytenie povrchovej vody s obsahom vody do 5 m3 a záchytné priekopy, nádrže a nádoby na zvod a zachytenie vody z povrchového odtoku.

         (4) Pri všeobecnom používaní vôd  sa nesmie ohrozovať ani zhoršiť ich kvalita alebo    
zdravotná bezchybnosť, narúšať prírodné prostredie, zhoršovať odtokové pomery, 
poškodzovať  brehy,  vodné stavby  a  zariadenia,  zariadenia na chov rýb. Všeobecné používanie vôd nesmie slúžiť na podnikateľské účely.

         (5) Orgán  štátnej  vodnej  správy  môže všeobecné užívanie vôd bez náhrady obmedziť, zmeniť alebo zakázať, ak to vyžaduje ochrana zdravia a bezpečnosť osôb, ochrana vodných stavieb a zariadení, ochrana rybárstva a ochrana prírodného prostredia. Pôsobnosť orgánov na ochranu zdravia podľa osobitného predpisu23) nie je tým dotknutá.

§ 19
Používanie vôd na plavbu a na plavenie dreva

       (1) Používať vody na plavbu a na plavenie dreva a odoberať ich v potrebnom množstve na prevádzku plavidiel možno bez povolenia alebo súhlasu orgánu štátnej vodnej správy.

(2) 	Na povrchových vodách nachádzajúcich sa v ochranných  pásmach vodárenských  zdrojov,  na  vodných nádržiach určených na hospodársky chov rýb a na odkrytých podzemných vodách je zakázaná plavba plavidiel so spaľovacími motormi. O výnimkách zo zákazu plavby na odkrytých podzemných vodách na športovú činnosť rozhoduje v jednotlivých prípadoch  orgán štátnej vodnej správy po prerokovaní so štátnou plavebnou správou. 

     (3) Ustanovenie odseku 2 sa nevzťahuje na plavidlá
a) správcu vodohospodársky významných vodných tokov, ozbrojených síl, polície, ozbrojených síl Slovenskej republiky, hasičských jednotiek, štátnej plavebnej správy, ak sa používajú na služobné účely,
b)	použité v spojitosti s údržbou vodných tokov, s výstavbou, opravami a údržbou  vodných stavieb a iných stavieb nachádzajúcich sa vo vodách a na ich brehoch, 
c)	použité na meranie vo vodných tokoch,
d)	použité na potrebné zabezpečenie zdravotnej služby a záchrannej služby, ako aj pri príprave a výkone ochrany pred povodňami a pri vykonávaní opatrení pri mimoriadnom zhoršení kvality vôd a odstraňovaní jeho škodlivých následkov.

      (4) Pri používaní vody na plavbu a na plavenie dreva sa nesmie ohrozovať kvalita alebo zdravotná bezchybnosť vôd, bezpečnosť osôb a stavieb, záujmy rekreácie a narúšať prírodné prostredie. Zakazuje  sa  vypúšťať do vôd iné odpadové vody ako splaškové odpadové vody (odsek 5) a vhadzovať všetky druhy odpadov, ktoré vznikajú na plavidlách, a zostatky prepravovaného  nákladu, s výnimkou vybagrovaného materiálu z týchto vôd. 

(5) Prevádzkovateľ plavidla môže vypúšťať splaškové odpadové vody, len ak je plavidlo vybavené potrebným zariadením na čistenie splaškových odpadových vôd a je zabezpečená jeho riadna prevádzka.24 Čistiace zariadenie musí mať účinnosť minimálne 90% v ukazovateľoch biochemická spotreba kyslíka za päť dní a nerozpustené látky.

    (6) Ak pri prevádzke plavidla vznikajú splaškové odpadové vody alebo iné druhy odpadových vôd, ktoré  nemožno do vôd vypúšťať, je jeho prevádzkovateľ povinný vybaviť plavidlo  zariadením na ich akumuláciu a zabrániť ich únikom. Povinnosť vybaviť plavidlo  zariadením na akumuláciu a zabrániť ich únikom sa vzťahuje aj na nebezpečné látky. Prevádzkovateľ plavidla musí viesť evidenciu o množstve a likvidácii  týchto vôd a o nebezpečných látkach. 

     (7) Zakazuje  sa  zásobovanie  plavidiel  pohonnými  látkami alebo  prevádzkovými hmotami mimo prístavu, ak ich objem v jednotlivých prípadoch je väčší ako 50 litrov, s výnimkou, ak túto činnosť zabezpečujú obslužné plavidlá.

     (8) Ak to vyžaduje ochrana zdravia a bezpečnosť osôb, ochrana kvality vôd a vodných ekosystémov, ochrana vodných stavieb a zariadení, môže orgán štátnej vodnej správy upraviť, obmedziť, prípadne zakázať používanie vôd  na plavbu [ § 60 ods. 6 písm. e)].

    (9) Pôsobnosť orgánu štátnej správy pre vnútrozemskú plavbu podľa osobitného predpisu 25) nie je tým dotknutá.

§ 20
Používanie banských vôd

        (1) Na používanie banských vôd pre vlastnú potrebu právnickej osoby  alebo fyzickej osoby, ktorá je podnikateľom, v banskej činnosti 26) sa nevyžaduje povolenie  ani súhlas orgánu štátnej  vodnej správy.

        (2) Ak právnická osoba  alebo fyzická osoba, ktorá je podnikateľom, nepotrebuje pri svojej banskej činnosti banské vody na vlastnú prevádzku,  je povinná umožniť odber  a iné používanie nepotrebného množstva banských vôd  tým, ktorým orgán štátnej vodnej správy vydal povolenie na ich používanie.

§ 21
Povolenie na osobitné používanie vôd

      (1) Povolenie na osobitné užívanie vôd je potrebné, ak nejde o  používanie vôd podľa § 18 až 20 
a) pri povrchových vodách na
1.	 ich odber,
2.	 ich vzdúvanie a na iný spôsob akumulácie,
3.	 využívanie ich hydroenergetického potenciálu,
b) pri podzemných vodách na 
 1. ich odber,
 2. ich akumuláciu,
 3. ich čerpanie za účelom znižovania ich hladiny,
4.	 umelé zvyšovanie ich množstva povrchovou vodou,
c) na vypúšťanie odpadových vôd a osobitných vôd do povrchových vôd alebo do 
      podzemných vôd,
d) na vypúšťanie vôd z povrchového odtoku do povrchových vôd alebo do podzemných 
     vôd,
e)	na využívanie povrchových vôd alebo podzemných vôd na hospodársky chov rýb alebo na chov vodnej hydiny prípadne iných vodných živočíchov za účelom podnikania,
f) na čerpanie znečistených podzemných vôd na účely zníženia ich znečistenia alebo  
    zníženia znečistenia horninového prostredia a na ich následné vypúšťanie do týchto vôd,   
    prípadne do povrchových vôd,
g) na čerpanie podzemných vôd a ich vypúšťanie do povrchových vôd alebo do 
      podzemných vôd pri hydrogeologickom prieskume a pri zakladaní stavieb, 
 h) na iné osobitné užívanie povrchových vôd a podzemných vôd.

(2)	 Povolenie na osobitné užívanie vôd vydáva orgán štátnej vodnej správy fyzickým osobám a právnickým osobám. Orgán štátnej vodnej správy  určí účel, rozsah, čas povolenia na osobitné užívanie vôd, povinnosti a podmienky, za ktorých sa vydáva, pričom v povolení
a)	na odber povrchových vôd alebo podzemných vôd určí ich množstvo, prípadne časový interval odberu, a ak odber trvá dlhšie ako jeden rok, môže určiť aj výšku ročného 
odberu,
b)	na odber povrchových vôd a podzemných vôd v množstve uvedenom v § 6 ods. 5  určí povinnosť merať odoberané množstvo vôd,  nevyužité množstvo podzemných vôd v prameni a  hladinu podzemnej vody vodárenského zdroja, 
c)	na odber povrchových vôd určených na zásobovanie pitnou vodou určí povinnosť pravidelne monitorovať kvalitu týchto vôd, 
d)	na vypúšťanie odpadových vôd a osobitných vôd určí miesto a spôsob ich vypúšťania, množstvo vypúšťaných odpadových vôd a osobitných vôd a prípustné hodnoty znečistenia podľa jednotlivých ukazovateľov (ďalej len „prípustná hodnota znečistenia“), s výnimkou vypúšťania odpadových vôd z odľahčovacích objektov a vypúšťania odpadových vôd  do toho istého hydrogeologického kolektoru podľa § 37 ods. 6; pri  vypúšťaní odpadových vôd v množstve uvedenom v § 6 ods. 6 aj povinnosť sledovať kvalitatívne a kvantitatívne hodnoty a oznamovať výsledky tohto sledovania orgánu štátnej vodnej správy. 

      (3) Povolenie na osobitné užívanie vôd nie je potrebné na 
a)	odbery povrchových vôd a podzemných vôd pri zisťovaní a hodnotení stavu týchto vôd,
b)	vypúšťanie vyčistených splaškových odpadových vôd z plavidiel,
c)	 jednorázový odber povrchových vôd alebo podzemných vôd pri záchranných prácach, mimoriadnych udalostiach, požiaroch a iných živelných pohromách,
d)	 cvičenie hasičských jednotiek, polície alebo ozbrojených síl  Slovenskej republiky; takéto užívanie vôd pri cvičení  treba vopred prerokovať s orgánom štátnej vodnej správy a Štátnou plavebnou správou,  a ak ide o vodný tok, oznámiť správcovi vodného toku,
e)	 zásah hasičských jednotiek, polície alebo ozbrojených síl  Slovenskej republiky a na zásah ozbrojených síl Slovenskej republiky v čase vojny a vojnového stavu. 27)

(4) Povolenie na vypúšťanie odpadových vôd do povrchových vôd možno vydať najviac na 10 rokov, a ak odpadové vody obsahujú obzvlášť škodlivé látky, najviac na štyri roky.  Povolenie na vypúšťanie odpadových vôd do podzemných vôd možno vydať na štyri roky, ak tento zákon neustanovuje inak. 

          (5) Orgán štátnej vodnej správy môže platnosť povolenia predĺžiť, ak sa  nezmenia 
    podmienky,  za ktorých bolo povolenie vydané.

(6) Povolenie na odber povrchovej vody alebo podzemnej vody a na využívanie hydroenergetického potenciálu povrchových vôd a na využívanie energetického potenciálu podzemných vôd nezaručuje odber týchto vôd v povolenom množstve ani v potrebnej kvalite. 

(7)	Orgán štátnej vodnej správy je viazaný pri povoľovaní odberu
a)	 vôd z vodného toku prietokom vody vo vodnom toku, ktorý ešte umožňuje všeobecné užívanie povrchovej vody a zabezpečuje funkcie vodného toku a zachovanie vodných ekosystémov v ňom (ďalej len „ minimálny zostatkový prietok“),
b)	 podzemných vôd hladinou podzemnej vody, ktorá ešte umožňuje trvalo udržateľné využívanie vodných zdrojov a riadnu funkciu vodných útvarov s nimi súvisiacich (ďalej len „ minimálna hladina podzemných vôd“).

§ 22
Prechod práv a povinností vyplývajúcich  z povolenia na osobitné užívanie  vôd a užívanie vôd treťou osobou

       (1) Ak orgán štátnej vodnej správy neustanovuje inak,  práva a povinnosti vyplývajúce z povolenia na osobitné užívanie vôd, ktoré boli vydané na účel spojený s vlastníctvom majetku, prechádzajú na ďalšieho nadobúdateľa takého majetku, ak bude tento majetok naďalej slúžiť účelu, na ktorý bolo povolenie na osobitné užívanie vôd vydané. Ďalší nadobúdatelia sú povinní oznámiť orgánu štátnej vodnej správy, že došlo k prechodu alebo prevodu vlastníctva majetku, s ktorým bolo spojené povolenie na osobitné užívanie vôd do dvoch mesiacov odo dňa jeho uskutočnenia.

     (2) Právnická osoba alebo fyzická osoba  môže na základe kladného stanoviska orgánu štátnej vodnej správy umožniť užívanie vôd v súlade s povolením na osobitné užívanie vôd tretej osobe.

     (3) Ak výdatnosť využívaného zdroja podzemných vôd prevyšuje potrebu užívateľa, orgán štátnej vodnej správy môže rozhodnúť o použití prebytku vody a o spôsobe prevádzkovania takého zdroja

§ 23
Povolenie na niektoré činnosti 

      (1) Povolenie orgánu štátnej vodnej správy je potrebné na 
a)	vysádzanie, stínanie a odstraňovanie stromov a krov v korytách vodných tokov (ďalej len "koryto"), na pobrežných pozemkoch a v inundačných územiach,
b)	ťažbu piesku, štrku, bahna (ďalej len "riečny materiál") s  výnimkou liečivého bahna z pozemkov tvoriacich koryto vodných tokov,
c)	zasypávanie odstavených ramien vodných tokov, močiarov a odkrytých podzemných vôd.

      (2) Povolenie podľa  odseku 1  písm. a)  a  b)  nie je potrebné,  ak tieto činnosti vykonáva správca vodného toku  v súvislosti so správou vodného toku.

       (3) Ten, kto vykonáva ťažbu povolenú podľa odseku 1 písm. b), je povinný po jej skončení zamerať a zakresliť skutočný stav miesta ťažby do technickej dokumentácie a túto dokumentáciu odovzdať orgánu štátnej vodnej správy a správcovi vodného toku.

§ 24
Zmena, zrušenie a dočasné obmedzenie povolenia na osobitné užívanie vôd

     (1) Orgán štátnej vodnej správy môže z  vlastného podnetu ním vydané povolenie na osobitné užívanie vôd zmeniť alebo zrušiť, ak 
a)	pri výkone povolenia na osobitné užívanie vôd dôjde k závažnému alebo opakovanému porušeniu  povinností určených týmto zákonom alebo určených na jeho základe,
b)	oprávnený  nevyužíva udelené povolenie na osobitné užívanie vôd bez vážneho dôvodu dlhšie ako dva roky,
c)	rozsah vydaného povolenia na osobitné užívanie vôd dlhodobo presahuje skutočnú potrebu oprávneného,
d)	si to vyžaduje plnenie plánu manažmentu povodí, programu opatrení a plnenie opatrení na dosiahnutie kvality vôd vo vodných útvaroch povrchových vôd určených na odber vody pre pitnú vodu, vôd vodných útvarov vhodných na kúpanie a  vôd vodných útvarov vhodných pre život a reprodukciu pôvodných druhov rýb.

     (2) Orgán štátnej vodnej správy zmení alebo zruší ním vydané povolenie na osobitné užívanie vôd, ak dôjde k zmene
a)	kvalitatívnych  cieľov alebo limitných hodnôt znečistenia,
b)	podmienok rozhodujúcich na vydanie povolenia na osobitné užívanie vôd.

      (3) Pri prechodnom nedostatku vody vo vodárenskom zdroji môže orgán štátnej vodnej správy zakázať alebo obmedziť zásobovanie pitnou vodou z verejného vodovodu alebo  inak upraviť jej používanie. 

§ 25
Zánik povolenia na osobitné užívanie vôd 

      Povolenie na osobitné užívanie vôd  zaniká
a)	uplynutím času, na ktorý bolo vydané,
b)	zánikom právnickej osoby alebo smrťou fyzickej osoby alebo jej vyhlásením za mŕtveho, ktorým bolo povolenie na osobitné používanie vôd vydané, ak nedošlo k prechodu oprávnenia  na  ďalšieho nadobúdateľa  podľa § 22 ods. 1,
c)	zánikom vodnej stavby umožňujúcej osobitné užívanie vôd, ak orgán štátnej vodnej správy do jedného roka po  zániku vodnej stavby neurčí   lehotu na jej obnovenie; v takomto prípade povolenie na osobitné užívanie vôd zaniká uplynutím tejto lehoty.

§ 26
Povolenie na vodné stavby

(1)	Povolenie orgánu štátnej vodnej správy sa vyžaduje na uskutočnenie, zmenu alebo odstránenie vodnej stavby. Stavebné úpravy na vodnej stavbe možno uskutočňovať na základe povolenia alebo ohlásenia orgánu štátnej vodnej správy. 

(2)	V povolení na vodné stavby orgán   štátnej   vodnej  správy určí záväzné podmienky28) uskutočnenia stavby a užívania stavby.

       (3) Pri   vodných   stavbách  má orgán  štátnej vodnej správy pôsobnosť stavebného  úradu  podľa   osobitného  predpisu29) s  výnimkou   pôsobnosti  vo  veciach   územného rozhodovania a vyvlastnenia. Orgán štátnej vodnej správy, ktorý je príslušný na povolenie vodnej stavby rozhoduje aj o užívaní stavby vydaním kolaudačného rozhodnutia.30)
     
      (4) Povolenie orgánu štátnej vodnej správy na uskutočnenie, zmenu alebo odstránenie vodnej stavby je súčasne stavebným povolením31) a povolenie  na   jej  uvedenie  do  prevádzky je súčasne kolaudačným rozhodnutím.32)

     (5) Pri povoľovaní, výstavbe a prevádzke vodných stavieb je potrebné sústavne sledovať a hodnotiť ich vplyv na povrchové vody a podzemné vody a prihliadať na záujmy rybárstva a na ochranu prírody a krajiny a  dbať, aby sa využívaním jednej prirodzenej vlastnosti vody neznemožnilo využívanie iných prirodzených vlastností vody. Pri súbehu záujmov o využívanie prirodzených vlastností vody môže orgán štátnej vodnej správy podmieniť povolenie na uskutočnenie vodnej stavby
a)	jej použiteľnosťou na viac účelov s využívaním viacerých prirodzených vlastností vody pre viacerých užívateľov, 
b)	uzavretím dohody viacerých vlastníkov o uskutočnení spoločnej vodnej stavby a o uzavretí dohody o jej budúcej prevádzke.

     (6) Pri povoľovaní výstavby vodovodného potrubia verejného vodovodu alebo stokovej siete verejnej kanalizácie mimo zastavaného územia obce môže orgán štátnej vodnej správy rozhodnúť, v akom rozsahu ich možno uskutočniť a prevádzkovať na cudzom pozemku; oprávnenia stavebníka na uskutočnenie vodnej stavby vznikajú nadobudnutím právoplatnosti takéhoto rozhodnutia. 

    (7) Za  obmedzenie vlastníckeho práva k pozemku podľa odseku 6  patrí ich vlastníkom náhrada obdobne podľa osobitného predpisu.33)  V sporoch o náhradu rozhoduje súd.

     (8) Ak zanikne povolenie na osobitné užívanie vôd, orgán štátnej vodnej správy môže rozhodnúť o podmienkach ďalšieho ponechania alebo odstránenia vodnej stavby, ktorá umožňovala povolené nakladanie s vodou.

§ 27
Súhlas 

     (1) Súhlas  orgánu  štátnej  vodnej  správy  sa vydáva   na  uskutočnenie,  zmenu alebo odstránenie stavieb a zariadení alebo na činnosti, na ktoré nie je  potrebné  povolenie podľa tohto zákona, ktoré však môžu ovplyvniť stav povrchových vôd a podzemných vôd. Súhlas je potrebný ak ide  o
a)	stavby vo vodách a na pobrežných pozemkoch, stavby v inundačnom území a v ochranných pásmach vodárenských  zdrojov alebo stavby vo vzdialenosti do  23 m od vzdušnej päty ochrannej hrádze,
b)	ropovody a iné líniové produktovody na prepravu nebezpečných látok, diaľnice, cesty 
a miestne komunikácie,
c)	sklady, nádrže a skládky nebezpečných látok, stavby umožňujúce podzemné skladovanie látok v zemských dutinách,
d)	stavby veľkokapacitných fariem, ktorými sú farmy s kapacitou ustajnených zvierat väčšou ako 400 ks dojníc,  600 ks teliat, 500 ks mladého dobytka, 500 ks výkrmu hovädzieho dobytka, 5000 ks  výkrmu ošípaných, produkčne farmy 700 ks prasníc s odchovom prasiatok    do 30 kg živej váhy,700 ks  prasníc, 800 ks oviec, 50 000 ks nosníc, 10000 ks  brojlerov a   100000 ks  mládok,
e)	umiestňovanie a odstraňovanie zariadení vo vodnom toku a v odkrytých podzemných vodách a na ich brehu, najmä zariadení monitorovacieho systému a informačného systému na pozorovanie hladiny, množstva a kvality vody a zariadení neslúžiacich plavbe ani správe vodného toku,
f)	leteckú aplikáciu hnojív a chemických látok na ochranu rastlín alebo na ničenie škodcov alebo buriny v chránených oblastiach prirodzenej akumulácie vôd (ďalej len „chránená vodohospodárska oblasť“) a v ochranných pásmach vodárenských zdrojov.

(2) Orgán štátnej vodnej správy  môže určiť podmienky a čas platnosti súhlasu.

(3)	Orgán štátnej vodnej správy  pri vydávaní súhlasu na stavby a zariadenia podľa odseku 1 písm. c) vychádza z ustanovení § 39 ods. 2 a 3 a môže  požadovať vykonanie  predchádzajúceho zisťovania postupom podľa § 37 ods. 1.

           (4) Súhlas podľa odseku 1 nie je potrebný na dočasné stavby, zariadenia alebo    
   činnosti,  ktoré sú potrebné pri cvičení jednotiek armády, polície  alebo požiarnej ochrany; v 
   týchto prípadoch sa vyžaduje predchádzajúce prerokovanie s orgánom štátnej vodnej správy, 
   a ak sa stavby alebo činnosti týkajú vodného toku, aj so  správcom vodného toku.

      (5) Súhlas podľa odseku l písm. a) až c), ktorý je podkladom na konanie podľa osobitných predpisov zaniká, ak sa takéto konanie nezačalo do jedného roka od vydania súhlasu.

§ 28
Vyjadrenie 

     (1) Pred zhotovením projektovej dokumentácie stavby alebo zmeny stavby je stavebník povinný požiadať orgán štátnej vodnej správy o vyjadrenie k zámeru stavby, či je predpokladaná stavba alebo zmena stavby možná  z hľadiska ochrany vodných pomerov a za akých podmienok ju možno uskutočniť a užívať.

       (2) Vyjadrenie je potrebné aj na
a)	pripravované technologické úpravy vo výrobnom procese alebo v objeme výroby, ak majú vplyv na nakladanie s vodami,
b)	neinvestičné úpravy vodných stavieb a iných stavieb a zariadení, ak môžu ovplyvniť množstvo alebo kvalitu povrchových vôd alebo podzemných vôd,
c)	ťažbu piesku a štrku a na zemné práce, ak pri nich môže dôjsť k odkrytiu hladiny podzemných vôd alebo k prepadu ich nadložia do podzemných vôd,
d)	geologické práce34) a zemné práce vykonávané na inundačných územiach a v ochranných pásmach vodárenských zdrojov,
e)	schválenie a zmenu lesného hospodárskeho plánu a súhrnného lesného hospodárskeho plánu34) v chránených vodohospodárskych oblastiach a v ochranných pásmach vodárenských zdrojov.

     (3) Vyjadrenie nie je rozhodnutím v správnom konaní a nenahradzuje povolenie ani súhlas orgánu štátnej vodnej správy vydávané  podľa tohto zákona.

§ 29
Evidencia  o vodách 

(1)	Evidencia  o vodách je základnou evidenciou o stave vôd, o právach a povinnostiach právnických osôb a fyzických osôb pri nakladaní s vodami a ich ochrane. Evidujú sa v nej rozhodnutia orgánov štátnej vodnej správy a ich zmeny, údaje o zisťovaní a výskyte  a hodnotení stavu povrchových vôd a podzemných vôd a ďalšie údaje  potrebné na výkon štátnej vodnej správy. 

(2)	Evidencia o vodách  sa člení na evidenciu
a)	vodných útvarov povrchových vôd a podzemných vôd,
b)	množstiev a kvality vody vo vodných útvaroch vrátane ich ovplyvňovania ľudskou činnosťou,
c)	práv a povinností  vyplývajúcich z rozhodnutí orgánov štátnej vodnej správy,
d)	chránených území a ostatných území chránených podľa tohto zákona.

     (3) Orgány štátnej vodnej  správy vedú evidenciu  nimi vydaných povolení, súhlasov a iných rozhodnutí a  poverená osoba vedie súhrnnú evidenciu o vodách podľa členenia v odseku 2.

      (4) Zápisy v evidencii o vodách majú evidenčný charakter a osvedčujú zapísané údaje až do času, kým sa nepreukáže ich zmena.  

      (5) Evidencia o vodách je prístupná verejnosti. Každý má právo robiť si z nej výpisy u poverenej osoby a na príslušnom orgáne štátnej vodnej správy.  

PIATA ČASŤ
OCHRANA VODNÝCH POMEROV A VODÁRENSKÝCH ZDROJOV

§ 30
Všeobecné povinnosti

       (1) Ten, kto vykonáva činnosť, ktorá môže ovplyvniť stav povrchových vôd a podzemných vôd a  vodných pomerov, je povinný vynaložiť potrebné úsilie na ich uchovanie a ochranu.

       (2) Vlastník, správca alebo nájomca (ďalej len "vlastník") poľnohospodárskych pozemkov a lesných pozemkov je povinný ich obhospodarovať takým spôsobom, ktorý nielen zachová vhodné podmienky pre výskyt vôd, ale aj  napomáha zlepšovaniu vodných pomerov; je povinný najmä zabraňovať škodlivým zmenám odtokových pomerov, splavovaniu pôdy a dbať o udržiavanie pôdnej vody a o zlepšenie retenčnej schopnosti územia.

(3) Orgán štátnej vodnej správy môže uložiť vlastníkom poľnohospodárskych pozemkov a lesných pozemkov vykonať opatrenia smerujúce k splneniu povinností uvedených v  odseku 2.

§ 31
Chránená vodohospodárska oblasť

     (1) Územie, ktoré svojimi prírodnými podmienkami tvorí významnú prirodzenú akumuláciu vôd, vláda môže vyhlásiť za chránenú vodohospodársku oblasť.

      (2) V chránenej  vodohospodárskej oblasti  možno plánovať a vykonávať činnosť, len ak sa  zabezpečí všestranná ochrana povrchových vôd a podzemných vôd  a ochrana podmienok ich tvorby, výskytu, prirodzenej akumulácie vôd a obnovy ich zásob. 

       (3) V chránenej vodohospodárskej oblasti musia byť výrobné záujmy, dopravné záujmy a iné záujmy zosúladené s požiadavkami podľa odseku 2 už pri spracúvaní koncepcií rozvoja územia a územnoplánovacej dokumentácie.

      (4) V chránenej vodohospodárskej oblasti sa zakazuje 
a) stavať alebo rozširovať 
1.	nové priemyselné zdroje alebo jestvujúce priemyselné zdroje, v ktorých sa vyrábajú alebo na výrobu používajú nebezpečné látky, s výnimkou rozširovania alebo prestavby jestvujúcich priemyselných zdrojov, ktorými sa dosiahne účinnejšia ochrana vôd, a nových priemyselných zdrojov, ak sa uplatnia najlepšie dostupné techniky zabezpečujúce vysoký stupeň ochrany vôd,
2.	nové priemyselné zdroje alebo jestvujúce priemyselné zdroje, ktoré produkujú priemyselné odpadové vody obsahujúce obzvlášť škodlivé látky,
3.	ropovody a iné líniové produktovody na prepravu  nebezpečných látok,
4.	sklady  ropných látok s celkovou kapacitou väčšou ako 1000 m3,  na Žitnom 
      ostrove36) s celkovou  kapacitou väčšou ako 200 m3  a s kapacitou jednotlivých 
      nádrží väčšou ako 50 m3,
5.	veterinárne asanačné zariadenia a sanitárne bitúnky,
 6.  stavby veľkokapacitných fariem,  
      7. stavby hromadnej rekreácie alebo individuálnej rekreácie bez zabezpečenia čistenia 
            komunálnych  odpadových  vôd,    
b)	vykonávať leteckú aplikáciu hnojív a  chemických látok na ochranu rastlín alebo na ničenie škodcov alebo buriny v  blízkosti povrchových vôd a odkrytých podzemných vôd, kde môže dôjsť k znečisteniu  vôd alebo k ohrozeniu kvality a zdravotnej bezchybnosti vôd,
c)	vykonávať plošné odvodnenie lesných pozemkov v takom rozsahu, ktorým sa podstatne narušia vodné pomery v chránenej oblasti prirodzenej akumulácie vôd,
d)	odvodňovať poľnohospodárske pozemky vo výmere väčšej ako 50 ha súvislej plochy,
e)	ťažiť rašelinu v množstve väčšom ako 500 000 m3 na jednom mieste,
f)	ťažiť nevyhradené nerasty37) povrchovým spôsobom alebo vykonávať iné zemné práce, ktorými sa odkryje súvislá hladina podzemných vôd, s výnimkou ťažby s možnosťou následného vodohospodárskeho využitia priestoru ložiska,
g)	ukladať rádioaktívny odpad,
h)	budovať skládky pre nebezpečný odpad.38) 

(5) Zákaz   podľa  odseku  4 písm. d) až  f)  sa   nevzťahuje   na   činnosť,  pri  ktorej sa 
na základe hydrogeologického prieskumu preukáže, že neovplyvní využiteľné množstvo podzemnej vody v zbernej oblasti. Zákaz podľa odseku 4 písm. e) sa nevzťahuje na uskutočnenie vodnej nádrže.

     (6) Pri pasení hospodárskych zvierat na území chránenej vodohospodárskej oblasti treba dbať na ochranu pôdy proti erózii a na ochranu povrchových vôd. 

§ 32
Ochranné pásma vodárenských zdrojov

(1)	Na ochranu výdatnosti kvality a  zdravotnej bezchybnosti vody vodárenských  zdrojov, ktoré sa využívajú orgán štátnej vodnej správy určí ochranné  pásma na základe záväzného posudku orgánu na ochranu zdravia. Ak to  vyžadujú  závažné  okolnosti, môže  orgán štátnej vodnej správy určiť ochranné pásma aj pre využiteľné vodárenské zdroje a pre  vodné zdroje určené na odber pre pitnú  vodu s kapacitou nižšou,  ako sú definované vodárenské zdroje. Určené ochranné pásma sú súčasne pásmami hygienickej ochrany podľa osobitného predpisu.39)

        (2) Ochranné pásma vodárenských zdrojov sa členia na ochranné pásmo I. stupňa, ktoré slúži na jeho ochranu v bezprostrednej blízkosti miesta odberu vôd alebo záchytného  zariadenia a na ochranné pásmo II. stupňa, ktoré slúži na ochranu vodárenského zdroja pred ohrozením zo vzdialenejších miest. Na  zvýšenie ochrany vodárenského zdroja môže orgán štátnej vodnej správy  určiť aj  ochranné pásmo III. stupňa. 

       (3) Ak podmienky na území ochranného pásma I. stupňa zabezpečujú v dostatočnej miere ochranu výdatnosti, kvality a zdravotnej bezchybnosti vodárenského zdroja, ďalšie stupne ochranných pasiem  sa neurčujú.

      (4) Návrh na určenie ochranných pásiem vodárenského zdroja je  povinný podať ten, kto má  povolenie na odber vody alebo kto žiada o povolenie na odber vody z vodárenského zdroja. Pri odberoch vody z vodárenských nádrží návrh na určenie ochranných pásiem je povinný podať vlastník alebo  stavebník vodnej stavby slúžiacej na vzdúvanie vody v tejto vodárenskej nádrži. Súčasťou návrhu na určenie ochranných pásiem vodárenského zdroja  podzemnej vody je odborný hydrogeologický posudok.

     (5) Rozhodnutím o určení  ochranných pásiem vodárenského zdroja sa ustanovia ich hranice a spôsob ochrany, najmä  zákazy  alebo obmedzenia činností poškodzujúce alebo ohrozujúce množstvo a kvalitu  alebo zdravotnú bezchybnosť vody vodárenského zdroja, ako aj  technické úpravy, ktoré  sa majú v ochrannom pásme vykonať. Práva a povinnosti vyplývajúce z rozhodnutí o určení ochranných pásiem vodárenského zdroja  prechádzajú na ďalšieho nadobúdateľa alebo užívateľa majetku, s ktorým sú tieto práva a povinnosti spojené.  

     (6) Za preukázané obmedzenie užívania pozemkov v ochranných pásmach vodárenských zdrojov patrí vlastníkovi pozemkov náhrada majetkovej ujmy v primeranom rozsahu, ktorú  je povinný poskytnúť na jeho žiadosť ten, kto odoberá vodu alebo ten, kto žiada o povolenie na odber vody z vodárenské zdroja; pri vodárenskej nádrži vlastník alebo stavebník vodnej stavby, slúžiacej na vzdúvanie vody vo vodárenskej nádrži.  Majetkovú ujmu možno uhradiť na základe dohody o určení výšky za ročné prípadne dlhšie obdobie, alebo dohody o jednorázovej náhrade. Ak sa nedosiahne dohoda, výška majetkovej ujmy sa určí na  základe znaleckého posudku podľa osobitného predpisu.40) 

     (7) Náklady spojené s technickými úpravami v ochranných pásmach vodárenských zdrojov je povinný uhradiť ten, kto odoberá vodu alebo ten, kto žiada o povolenie na odber vody z  vodárenského zdroja; pri vodárenských  nádržiach  vlastník alebo stavebník vodnej stavby slúžiacej na vzdúvanie vody.

     (8) V sporoch o úhradu majetkovej ujmy a o znášaní nákladov spojených s technickými úpravami rozhoduje súd.

(9) Orgán štátnej vodnej správy môže rozhodnutie o určení ochranných pásiem vodárenského zdroja zmeniť alebo nahradiť novým rozhodnutím; ak pominuli dôvody ochrany vodárenského zdroja, vydané rozhodnutie zruší.

§ 33
Citlivé oblasti

     (1) Citlivé  oblasti sú vodné útvary povrchových vôd,
a)	v ktorých dochádza alebo môže dôjsť v dôsledku zvýšenej koncentrácie živín k nežiadúcemu stavu kvality vôd,
b)	ktoré sa využívajú ako vodárenské zdroje alebo sa môžu využívať ako vodárenské zdroje,
c)	ktoré si vyžadujú  v záujme  zvýšenej ochrany vôd vyšší stupeň čistenia vypúšťaných odpadových vôd. 

    (2) Kritéria na identifikáciu citlivých oblastí sú uvedené v prílohe č. 3 k tomuto zákonu.

    (3) Ministerstvo pravidelne prehodnocuje  vymedzené citlivé oblasti v časových úsekoch  nie dlhších ako  štyri roky. 

§ 34
Zraniteľné oblasti

       (1) Zraniteľné oblasti sú poľnohospodársky využívané územia, z ktorých odtekajú vody zo zrážok do povrchových vôd alebo vsakujú do podzemných vôd, v ktorých je koncentrácia dusičnanov vyššia ako 50 mg.l-1 alebo sa môže v blízkej budúcnosti prekročiť. 

(3)	Kritéria na  identifikáciu vôd v  zraniteľných oblastiach sú uvedené v prílohe č. 4 k tomuto zákonu.

     (3) Ministerstvo pravidelne prehodnocuje vymedzené zraniteľné oblasti v časových úsekoch  nie dlhších ako  štyri roky. 

§ 35 
Ochrana vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov

(1)	Ochrana vôd pred znečistením dusičnanmi z poľnohospodárskych  zdrojov sa zabezpečuje na poľnohospodársky využívaných územiach najmä vykonaním potrebných opatrení  pri skladovaní, manipulácii a aplikácii prírodných hnojív a priemyselných hnojív a vhodnými spôsobmi obrábania pôdy. 

(2)	Zabezpečenie všeobecne prijateľnej úrovne ochrany vôd pred znečisťovaním dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov upravuje Kódex správnej poľnohospodárskej praxe podľa  časti A prílohy č. 5.

(3) V zraniteľných oblastiach sa zabezpečuje zvýšená ochrana vôd pred poľnohospodárskym znečistením podľa Programu poľnohospodárskych činností, ktorý vychádza z najnovších  vedeckých poznatkov a technických poznatkov, prírodných podmienok a potreby ochrany vôd. Obsah Programu poľnohospodárskych činností je uvedený v časti B prílohy č. 5 k tomuto zákonu. 

      (4) Ministerstvo pôdohospodárstva pravidelne prehodnocuje Program poľnohospodárskej činnosti v časových úsekoch  nie dlhších ako  štyri roky podľa výsledkov monitorovania kvality vôd .

§ 36
Vypúšťanie odpadových vôd a osobitných vôd do povrchových vôd 

(1)	Komunálne odpadové vody, ktoré vznikajú v aglomeráciách možno odvádzať len verejnou kanalizáciou. Tam, kde výstavba verejnej kanalizácie vyžaduje neprimerane vysoké náklady alebo jej vybudovaním sa nedosiahne zlepšenie životného prostredia, možno použiť iné vhodné spôsoby odvádzania komunálnych odpadových vôd, ktorými sa dosiahne rovnaká úroveň ochrany vôd ako pri odvádzaní týchto vôd verejnou kanalizáciou.

(2)	Aglomeráciou je územne ohraničená oblasť, v ktorej sú osídlenie alebo hospodárska činnosť natoľko rozvinuté, že je opodstatnené odvádzať z nich komunálne odpadové vody stokovou sieťou do čistiarne odpadových vôd alebo na iné miesto ich spracovania a vypúšťania. 

(3)	V aglomeráciách od 2 000 do 10 000 ekvivalentných obyvateľov, ktoré nemajú vybudovanú verejnú kanalizáciu sa zabezpečí vypúšťanie komunálnych odpadových vôd podľa odseku 1 do 31. decembra 2015 a v aglomeráciách nad 10 000 ekvivalentných obyvateľov do 31. decembra 2010 podľa plánu rozvoja verejných vodovodov a verejných kanalizácií. 41)

       (4) Komunálne odpadové vody a organicky znečistené priemyselné odpadové vody vypúšťané do povrchových vôd musia pred ich vypúšťaním prejsť sekundárnym čistením, prípadne primeraným čistením, ktorých účinnosť zaručia povolené limitné hodnoty znečistenia za bežných  klimatických podmienok. Vo vysokohorskom  prostredí, kde je účinnosť biologického  čistenia veľmi nízka, môže sa od tohto stupňa čistenia upustiť, ak sa odborným posúdením preukáže, že nedôjde k nepriaznivému vplyvu na životné prostredie.

     (5) Pri povoľovaní vypúšťania odpadových vôd a osobitných vôd do povrchových vôd je orgán štátnej vodnej správy viazaný ustanovenými ukazovateľmi vyjadrujúcimi stav povrchových vôd, limitnými hodnotami znečistenia v odpadových vodách a osobitných vodách a  požiadavkami na kvalitu povrchových vôd, pričom prihliada na potrebu
 a) zabezpečenia  vyhovujúceho stavu povrchových vôd a  podzemných vôd, vodných  
 ekosystémov  a na vodu viazaných krajinných ekosystémov,
      b) znižovania znečistenia odpadových vôd v mieste ich vzniku a  možnosti opätovného 
      používania  odpadových vôd.

      (6) V záujme ochrany vôd a vodných pomerov môže orgán štátnej vodnej správy pre vypúšťané odpadové vody a osobitné vody určiť prípustné hodnoty znečistenia prísnejšie, ako sú  limitné hodnoty znečistenia alebo určiť  ďalšie prípustné hodnoty znečistenia.

(7) Prípustné hodnoty znečistenia  odpadových vôd a osobitných vôd nemožno  zabezpečiť ich riedením s inými vodami okrem odpadových vôd vypúšťaných z technologických zariadení atómových elektrární. 

(8)	Ak sa vykonajú všetky opatrenia, ktoré zamedzia alebo zmiernia nepriaznivý vplyv vypúšťaných odpadových vôd alebo osobitných vôd na stav vody v recipiente, môže orgán štátnej vodnej správy povoliť na určený čas vypúšťanie odpadových vôd a osobitných  vôd do povrchových vôd výnimočne nad rámec limitných hodnôt znečistenia pri
a)	vykonávaní skúšobnej prevádzky,
b)	oprave čistiarne odpadových vôd, stokovej siete alebo jej objektov,
c)	poruchách technických zariadení a iných prevádzkových nehôd. 

    (9) Odpadové vody z odľahčovacích objektov možno vypúšťať do povrchových vôd v rámci povoleného vypúšťania odpadových vôd z verejnej kanalizácie počas trvania prívalových dažďov. Pri výstavbe a prevádzke stokovej siete treba vykonať s prihliadnutím na miestne pomery opatrenia na zmiernenie nepriaznivého vplyvu vypúšťaných odpadových vôd na recipient ustanovené vykonávacím predpisom (§ 81 ods. 1). 

     (10) Odpadové vody zo zdravotníckych zariadení určených na liečbu prenosných chorôb, manipuláciu alebo spracovanie infekčného materiálu obsahujúceho pôvodcov chorôb prenosných vodou sa musia po vyčistení pred ich vypúšťaním dezinfikovať. Na zabezpečenie zvýšenej ochrany vôd môže orgán štátnej vodnej správy požadovať dezinfekciu odpadových vôd aj z iných zdravotníckych zariadení a zariadení produkujúcich infekčné vody. 

     (11) Vypúšťať čistiarenský kal a obsah žúmp do povrchových vôd a do podzemných vôd je zakázané. S čistiarenským kalom treba nakladať tak, aby sa  minimalizovali nepriaznivé  vplyvy na životné prostredie. 

     (12) Ustanovenie odseku  4 sa primerane vzťahuje aj na osobitné užívanie vôd povoľované podľa § 21ods. 1 písm. f), ak vypúšťané vody obsahujú škodlivé látky alebo obzvlášť škodlivé látky.

     (13) Vypúšťanie vôd z povrchového odtoku do povrchových vôd možno povoliť len vtedy, ak sa vybudujú zariadenia na zachytávanie plávajúcich látok. Vypúšťanie vôd z povrchového odtoku do povrchových vôd s obsahom znečisťujúcich látok, ktoré  môžu nepriaznivo ovplyvniť kvalitu povrchových vôd, možno povoliť len vtedy, ak sa vybudujú aj  zariadenia, ktoré zabezpečia  ich  zachytávanie.

§ 37
Vypúšťanie odpadových vôd a osobitných vôd do podzemných vôd

        (1) Orgán štátnej vodnej správy vydá povolenie na vypúšťanie odpadových vôd alebo osobitných vôd do podzemných vôd  len po predchádzajúcom zisťovaní, ktoré môže   vykonať iba oprávnená osoba.42) Predchádzajúce  zisťovanie sa  zameria najmä na 
a)	preskúmanie a zhodnotenie hydrogeologických pomerov príslušnej oblasti,
b)	zhodnotenie samočistiacich schopností pôdy a horninového prostredia danej lokality v 
      príslušnej oblasti,
c)	preskúmanie a zhodnotenie možných rizík znečistenia a zhoršenia kvality podzemných 
    vôd. 

(2)	Predchádzajúce zisťovanie  zabezpečí žiadateľ o vydanie povolenia na svoj náklad.

        (3) Odpadové vody alebo osobitné vody s obsahom škodlivých látok možno vypúšťať iba do takého vodného útvaru podzemnej vody, ktorého voda bola na základe predchádzajúceho zisťovania označená ako trvalo nevhodná na akékoľvek používanie, a ak sa preukáže, že technickými opatreniami sa zabráni rozšíreniu týchto látok do okolitých vodných útvarov alebo nedôjde k poškodeniu iných ekosystémov. 

       (4) Na vydanie povolenia na vypúšťanie splaškových odpadových vôd do podzemných vôd z osamotených obydlí, ktoré nemožno pripojiť na verejnú kanalizáciu, sa predchádzajúce zisťovanie nevyžaduje,  ak sa nachádzajú mimo ochranných pásmach vodárenských zdrojov.

   (5) Vypúšťanie odpadových vôd a osobitných vôd s obsahom obzvlášť škodlivých látok a vypúšťanie odpadových vôd zo zdravotníckych zariadení uvedených v § 36 ods. 10 a z iných infekčných zariadení a z technologických  zariadení  atómových elektrárni do podzemných vôd je zakázané.

       (6) Na základe priaznivých výsledkov predchádzajúceho zisťovania môže orgán štátnej vodnej správy povoliť vypúšťanie použitých geotermálnych vôd, osobitných vôd alebo vôd vyčerpaných pri stavebných prácach do toho istého hydrogeologického kolektora, z ktorého boli odobraté. 

      (7) Na vypúšťanie odpadových vôd a osobitných vôd do podzemných vôd platia primerane ustanovenia § 36 ods. 3 až 6 a 

      (8) Na vypúšťanie vôd z povrchového odtoku do podzemných vôd neplatí postup podľa odsekov 1 a 3, primerane sa však uplatňuje  postup § 36 ods. 8 druhá veta.  

 § 38
Vypúšťanie odpadových vôd a osobitných vôd do verejnej kanalizácie

(1)	Na vypúšťanie priemyselných odpadových vôd a osobitných vôd s obsahom obzvlášť škodlivých látok do verejnej kanalizácie je potrebné povolenie orgánu štátnej vodnej správy.

(2)	 Orgán štátnej vodnej správy povolí vypúšťanie priemyselných odpadových vôd    
  a osobitných vôd s obsahom obzvlášť škodlivých látok do verejnej kanalizácie, ak žiadateľ 
  preukáže, že pri ich vypúšťaní sa 
a)	 nepoškodí stoková sieť a čistiareň odpadových vôd a neohrozí sa zdravie zamestnancov 
    pri ich prevádzkovaní,
b)	 neohrozí prevádzka čistiarne odpadových vôd, spracovanie kalu a jeho ďalšie využitie,
c)	 neprekročia prípustné hodnoty znečistenia určené pre vypúšťanie odpadových vôd 
     z verejnej kanalizácie a neovplyvnia sa kvalitatívne ciele.

(3)	Na povoľovanie vypúšťania priemyselných odpadových vôd a osobitných vôd s obsahom obzvlášť škodlivých látok do verejnej kanalizácie platí primerane ustanovenie § 36 ods.4.

(4)	Povolenie na vypúšťanie priemyselných odpadových vôd  a  osobitných vôd s obsahom obzvlášť škodlivých látok do verejnej kanalizácie možno vydať najviac na štyri roky, ak tento zákon neustanovuje inak.

(5)	Orgán štátnej vodnej správy, môže platnosť povolenia na vypúšťanie priemyselných odpadových vôd  a  osobitných vôd s obsahom obzvlášť škodlivých látok do verejnej kanalizácie predĺžiť, ak sa nezmenia podmienky za ktorých bolo toto povolenie vydané. 

(6)	 Na zmenu, zrušenie alebo dočasné obmedzenie povolenia na vypúšťanie priemyselných odpadových vôd  a  osobitných vôd s obsahom obzvlášť škodlivých látok do verejnej kanalizácie platia primeranie ustanovenia § 24 a na jeho zánik platia primerane  ustanovenia § 25.

§ 39
Zaobchádzanie  s nebezpečnými  látkami

          (1) Za zaobchádzanie s nebezpečnými látkami sa na účely tohto zákona považuje výrobný proces alebo  iná činnosť, pri ktorých sa tieto látky vyrábajú, spracúvajú, používajú, 
 prepravujú a skladujú alebo sa s nimi zaobchádza iným spôsobom.

           (2) Ten, kto zaobchádza s nebezpečnými látkami je povinný dodržiavať osobitné predpisy,43) ktoré ustanovujú  za akých podmienok možno s takýmito látkami  zaobchádzať z hľadiska ochrany kvality povrchových vôd a podzemných vôd. Ak zaobchádzanie s nebezpečnými látkami z  hľadiska ochrany vôd neupravujú osobitné predpisy, je ten, kto s takýmito látkami zaobchádza  povinný urobiť potrebné opatrenia, aby pri ich zaobchádzaní nevnikli do povrchových vôd alebo do podzemných vôd alebo neohrozili ich kvalitu, a to najmä
a)	umiestňovať stavby a zariadenia, v ktorých sa zaobchádza  s nebezpečnými látkami tak, aby  sa pri mimoriadnych okolnostiach mohlo účinne zabrániť nežiadúcemu úniku týchto látok do pôdy, podzemných vôd alebo do stokovej siete a aby sa tým zabránilo ich nežiadúcemu zmiešaniu s odpadovými vodami alebo s vodou z povrchového odtoku,
b)	používať len také zariadenia, technologické postupy alebo iné spôsoby zaobchádzania s nebezpečnými látkami, ktoré sú vhodné aj z hľadiska ochrany vôd,
c)	zabezpečovať  prevádzku stavieb a zariadení zamestnancami oboznámenými s osobitnými predpismi, bezpečnostnými predpismi a s podmienkami určenými na zaobchádzanie s nebezpečnými látkami z hľadiska ochrany vôd, 
d)	pravidelne vykonávať kontroly skladov, skládok, skúšok tesnosti potrubí, nádrží a prostriedkov na prepravu nebezpečných látok, ako aj vykonávať ich pravidelnú údržbu a opravu, 
e)	vybudovať a riadne prevádzkovať účinné kontrolné systémy na včasné zistenie úniku nebezpečných látok, na pravidelné hodnotenie výsledkov sledovania a oznamovať výsledky  orgánu štátnej vodnej správy,
f)	ďalšie opatrenia potrebné podľa charakteru nebezpečnej látky a spôsobu zaobchádzania s ňou.

           (3) Ten, kto pravidelne zaobchádza v rámci výrobného procesu alebo inej činnosti, s tuhými škodlivými látkami v množstve väčšom ako 1 t alebo s kvapalnými škodlivými látkami v množstve väčšom ako 1 m3 alebo zaobchádza s tuhými  obzvlášť škodlivými látkami v množstve väčšom ako 0,3 t alebo s kvapalnými obzvlášť škodlivými látkami v množstve väčšom ako 0,3 m,3  je povinný vykonať okrem opatrení uvedených v odseku 2 aj tieto opatrenia:
a) zostaviť plán preventívnych opatrení na zamedzenie vzniku neovládateľného úniku 
      nebezpečných látok do životného prostredia a na postup v prípade ich úniku (ďalej len    
     „havarijný plán“), predložiť ho orgánu štátnej vodnej správy na schválenie a oboznámiť 
      s nim zamestnancov,
b)	 vybaviť pracoviská špeciálnymi prístrojmi a prostriedkami potrebnými na zneškodnenie úniku nebezpečných látok do vôd alebo prostredia súvisiaceho s vodou.

       (4) Orgán štátnej vodnej správy môže uložiť tomu, kto zaobchádza s nebezpečnými látkami v množstve uvedenom v odseku 3 povinnosť monitorovať ich vplyv na podzemné vody a spôsob oznamovania jeho výsledkov.

     (5) Ak je zaobchádzanie s nebezpečnými látkami spojené so zvýšeným nebezpečenstvom ohrozenia kvality povrchových vôd alebo  podzemných vôd, môže orgán štátnej vodnej správy uložiť tomu, kto zaobchádza s nebezpečnými látkami v množstve menšom ako je ustanovené v odseku 3, vykonať opatrenia podľa odseku 3 písm. a) a b), prípadne uložiť aj povinnosť monitorovať vplyv zaobchádzania s nebezpečnými látkami na podzemné vody.

     (6) Kontrolu a skúšky tesnosti podľa odseku 2 písm. d) môže vykonávať iba odborne spôsobilá osoba s certifikátom na kvalifikáciu na nedeštruktívne  skúšanie.

(7) S použitými obalmi nebezpečných látok sa zaobchádza ako s nebezpečnými látkami. 

    (8) Ten, kto zaobchádza s obzvlášť škodlivými látkami, je povinný viesť záznamy o druhoch týchto látok,  ich množstvách,   časovej postupnosti zaobchádzania s nimi,  obsahu ich účinných zložiek a ich vlastnostiach najmä vo vzťahu k vodám,  k pôdnemu a horninovému prostrediu súvisiacemu s vodu; tieto informácie poskytne ročne orgánu štátnej vodnej správy najneskôr do 31. marca nasledujúceho roka a na požiadanie poverenej osobe.

     (9) Ak nedôjde k trvalému zhoršeniu kvality vôd, môže orgán štátnej vodnej správy povoliť použitie škodlivých látok v nevyhnutnej miere a na obmedzený čas 
a)	na úpravu a udržiavanie vodného toku,
b)	na kŕmenie vodnej hydiny, rýb a iných vodných živočíchov,
c)	na dezinfekciu vody používanej na rekreačné kúpanie,
d)	na odstránenie nežiadúcej vegetácie alebo škodlivých živočíchov vo vode,
e)	na odstránenie znečistenia z pôdy a podzemných vôd,
f)	ako indikátorové látky pri
1.  meraní prietoku vody a smeru toku vody,
2.  hydrodynamických skúškach podzemných vôd.

      (10) Umývať motorové vozidlá a mechanizmy v povrchových vodách alebo  odkrytých podzemných vodách alebo na miestach, z ktorých by uniknuté pohonné látky alebo mazivá mohli vniknúť do povrchových vôd a do podzemných vôd je zakázané .

§ 40
Program znižovania znečisťovania vôd škodlivými látkami a obzvlášť škodlivými látkami

        (1) Ten, kto vypúšťa odpadové vody s obsahom škodlivých látok a obzvlášť škodlivých látok a osobitné vody s obsahom škodlivých látok a  obzvlášť škodlivých látok a kto zaobchádza s nebezpečnými látkami, je povinný postupne znižovať vypúšťané znečistenie do povrchových vôd a do podzemných vôd podľa Programu znižovania znečisťovania vôd škodlivými látkami a obzvlášť škodlivými látkami.

        (2) Program znižovania znečisťovania vôd škodlivými látkami a obzvlášť škodlivými látkami obsahuje 
a)	zoznam zdrojov znečistenia vôd, z ktorých sa vypúšťajú odpadové vody a osobitné vody obsahujúce škodlivé látky a obzvlášť škodlivé látky a v ktorých sa zaobchádza  s obzvlášť škodlivými  látkami, a inventarizáciu týchto látok,
b)	kvalitatívne ciele a lehoty na  ich dosiahnutie,
c)	určenie druhu a spôsobu monitorovania kvalitatívnych cieľov v povrchových vodách a plošného znečistenia podzemných vôd nebezpečnými látkami,
d)	spôsoby a postupy znižovania škodlivých látok obsiahnutých vo vypúšťaných odpadových vodách a postupného zamedzenia obzvlášť škodlivých látok obsiahnutých vo vypúšťaných  odpadových vodách z jestvujúcich priemyselných zdrojov,
e)	zhodnotenie výsledkov monitoringu kvalitatívnych cieľov povrchových vôd a plošného znečistenia podzemných vôd nebezpečnými látkami,
f)	opatrenia zamerané na znižovanie škodlivých látok a obzvlášť škodlivých látok obsiahnutých vo vypúšťaných odpadových vodách a opatrenia na ochranu povrchových vôd a podzemných vôd pri zaobchádzaní s nebezpečnými látkami. 

§ 41
Mimoriadne zhoršenie kvality vôd alebo mimoriadne ohrozenie kvality vôd

       (1) Mimoriadne zhoršenie kvality vôd alebo mimoriadne ohrozenie kvality vôd (ďalej len ”mimoriadne zhoršenie vôd”) je náhle, nepredvídané a závažné zhoršenie alebo závažné ohrozenie kvality vôd spôsobené vypúšťaním odpadových vôd bez povolenia alebo  v rozpore s ním alebo spôsobené neovládateľným únikom nebezpečných látok, ktoré sa prejavujú najmä zafarbením alebo zápachom vody, tukovým povlakom, vytváraním peny, výskytom uhynutých rýb na hladine vody alebo výskytom nebezpečných  látok v prostredí súvisiacom s povrchovou vodou alebo podzemnou vodou. 

 (2) Ten, kto zistí príznaky mimoriadneho zhoršenia vôd, je povinný bez zbytočného odkladu spôsobom podľa miestnych pomerov ohlásiť  túto skutočnosť Slovenskej inšpekcii životného prostredia44) (ďalej len inšpekcia”) alebo obvodnému úradu životného prostredia, na linku tiesňového volania 112,45) obecnému úradu a  správcovi vodného toku. Príznaky mimoriadneho zhoršenia hraničných vôd inšpekcia oznámi Základnému medzinárodnému varovnému stredisku Slovenskej republiky v Bratislave.

       (3) Okresný úrad životného prostredia, obec, správca vodného toku a koordinačné stredisko záchranného integrovaného systému odovzdajú prijaté hlásenie podľa  odseku 2 neodkladne inšpekcii.

      (4) Za pôvodcu mimoriadneho zhoršenia vôd sa považuje ten, kto prevádzkoval zariadenie v čase, keď mimoriadne zhoršenie vôd vzniklo a keď sa preukázala príčinná súvislosť s jeho prevádzkovaním. 

     (5) Pôvodca mimoriadneho zhoršenia vôd je povinný vykonať bezprostredné opatrenia  na zneškodnenie mimoriadneho zhoršenia vôd, ako aj opatrenia na odstránenie jeho škodlivých následkov.

  (6) Bezprostrednými opatreniami na  zneškodnenie mimoriadneho zhoršenia vôd sú:
a)	neodkladné  hlásenie mimoriadneho zhoršenia vôd  inšpekcii a  správcovi vodného toku alebo obvodnému úradu životného prostredia,
b)	čo najrýchlejšie odstránenie príčin mimoriadneho zhoršenia vôd,
c)	neodkladné vykonanie opatrení na zamedzenie ďalšieho znečisťovania a šírenia znečistenia a opatrenia na zabránenie vzniku škodlivých následkov alebo ich zmiernenie, aby škodlivé následky boli čo najmenšie.

    (7) Opatrenia na odstránenie škodlivých následkov mimoriadneho zhoršenia vôd sú: 
a)	likvidácia uniknutých nebezpečných  látok,
b)	sledovanie kvality ohrozenej podzemnej vody, ak je nebezpečenstvo prieniku nebezpečných látok do zeme,
c)	uvedenie zasiahnutého miesta, ak je to možné, do pôvodného stavu.

      (8) Pri vykonávaní opatrení podľa odsekov 5 až 7 sa pôvodca mimoriadneho zhoršenia vôd riadi havarijným plánom a príkazmi inšpekcie.

      (9) Ak sa opatrenia na zneškodnenie mimoriadneho zhoršenia vôd alebo na odstránenie jej  škodlivých následkov nedosiahnu postupom podľa odseku 8, môže inšpekcia rozhodnúť o ich uložení.  

      (10) Inšpekcia  zisťuje príčiny vzniku mimoriadneho zhoršenia vôd, riadi práce pri jeho riešení a vydáva príkazy na vykonanie potrebných opatrení. Inšpekcia  je oprávnená vyžadovať spoluprácu orgánov štátnej správy, pôvodcu mimoriadneho zhoršenia vôd, ak je známy, správcu vodného toku, poverenej osoby, záchranných zložiek záchranného integrovaného systému,46) obcí alebo iných právnických osôb a fyzických osôb. V rámci tejto spolupráce môže inšpekcia ustanoviť z ich zástupcov pracovnú skupinu.
      
      (11) Ten, kto sa zúčastní zisťovania alebo zneškodňovania mimoriadneho zhoršenia vôd je povinný poskytnúť inšpekcii potrebné údaje, informácie, technickú pomoc a  odbornú pomoc; správca vodného toku  vykonáva za úhradu vo vodnom toku opatrenia na zachytávanie a odstraňovanie nebezpečných látok, uhynutých rýb, zabezpečuje odber vzoriek vôd, a ich rozbory a vykonáva mimoriadnu manipuláciu na vodných stavbách.

§ 42
Opatrenia na nápravu

(1) 	Ten, kto spôsobí poškodenie47) povrchových  vôd alebo  podzemných vôd alebo prostredia s nimi súvisiaceho (ďalej len "pôvodca poškodenia"), je povinný vykonať opatrenia na nápravu alebo uhradiť náklady s tým spojené. Táto povinnosť sa vzťahuje aj na nadobúdateľa majetku,48) s ktorého existenciou alebo používaním je uvedené poškodenie v príčinnej súvislosti. Prípadná zodpovednosť za škodu ani trestná zodpovednosť týmto nie je dotknutá. Na pôvodcu poškodenia, ktorý súčasne spôsobil mimoriadne zhoršenie vôd, sa vzťahuje  aj § 41 ods. 5 až 9.

          (2) Orgán štátnej vodnej správy môže pôvodcovi poškodenia uložiť vykonať opatrenia    
     smerujúce k splneniu povinností uvedených v odseku 1.  

     (3) Ak pôvodca poškodenia nie je známy alebo nemá vlastné sily a prostriedky na vykonanie opatrení na nápravu a hrozí nebezpečenstvo zhoršenia stavu vôd alebo prostredia s nimi súvisiaceho, zabezpečí vykonanie opatrení orgán štátnej vodnej správy.

     (4) Náklady na vykonanie opatrení podľa odseku 3 sa uhrádzajú z prostriedkov štátneho rozpočtu. Pôvodca poškodenia je povinný vynaložené finančné prostriedky uhradiť; na vymáhanie týchto prostriedkov je oprávnené ministerstvo.

       (5) Ak sa opatrenia na nápravu vykonávajú na  nehnuteľnostiach inej osoby, ako je pôvodca poškodenia, ich vlastníci sú povinní strpieť obmedzenie ich obvyklého užívania na nevyhnutný čas za primeranú náhradu.49) Po vykonaní opatrení na nápravu sú tí, ktorí vykonali  tieto opatrenia,  povinní uviesť nehnuteľnosti do pôvodného stavu. Ak vykonaním opatrení na nápravu vznikne škoda, na jej náhradu  platia všeobecné predpisy o náhrade škody.

ŠIESTA ČASŤ
VODNÉ TOKY

§ 43
Vodné toky 

     (1) Vodným tokom je vodný útvar trvalo alebo občasne tečúcich povrchových vôd po zemskom povrchu v prirodzenom koryte alebo v umelom koryte, ktorý je napájaný z vlastného povodia alebo z iného vodného útvaru. Vodným tokom sú aj vody v slepých ramenách, mŕtvych ramenách a odstavených ramenách, ak sú ovplyvňované hydrologickým režimom vodného toku ako aj vody umelo vzduté v koryte vodného toku. Vodným tokom zostávajú aj povrchové vody, ktorých časť  tečie pod zemským povrchom alebo zakrytými úsekmi.

     (2)  Ak preteká vodný tok po pozemku , ktorý je evidovaný v katastri nehnuteľností ako vodná plocha so spôsobom využitia pozemku ako vodný tok,50) je tento pozemok korytom vodného toku (ďalej len ,,koryto"). Ak preteká vodný tok po pozemku, ktorý nie je  takto evidovaný v katastri nehnuteľností, je korytom pozemok tvoriaci dno a brehy, v ktorých odtekajú vody až po brehovú čiaru. 

     (3) Prirodzeným korytom je pozdĺžne ohraničený zemský povrch, ktorý vznikol pôsobením tečúcej vody a ďalších prírodných faktorov. Za prirodzené koryto sa považuje  aj koryto upraveného vodného toku.

     (4) Umelým korytom je koryto, ktorého dno a brehy sú umelo vytvorené a do ktorého je voda odvedená, najmä vodný kanál, vodný náhon a  prieplav.

    (5) Brehovou čiarou prirodzeného koryta je priesečnica vodnej hladiny s priľahlými pozemkami, po ktorú voda stačí pretekať medzi brehmi bez toho, aby sa vylievala do  priľahlého územia.  Brehová čiara umelého koryta je určená v dokumentácii stavebných úprav. 

     (6) Riečny materiál  v koryte je súčasťou vodného toku.

     (7)  V pochybnostiach o tom, či ide o vodný tok,  prirodzené koryto alebo  umelé koryto a o hranicu koryta, rozhodne orgán štátnej vodnej správy na základe poznania prírodných podmienok, s prihliadnutím na brehové čiary susedných úsekov vodného toku.

§ 44
Členenie vodných tokov

     (1) Vodné toky sa z hľadiska ich významu členia na
a)	vodohospodársky významné vodné toky,
b)	drobné vodné toky.

     (2) Vodné toky sa z hľadiska ich využitia členia na
a) vodárenské toky,
b) ostatné vodné toky.

    (3) Evidenciu vodných tokov a ich povodí zabezpečuje ministerstvo. 

§ 45
Zmeny koryta vodného toku

     (1) Ak sa pôsobením vôd alebo iným prírodným vplyvom zmení prirodzené koryto neupraveného vodného toku, správca vodného toku je povinný vrátiť vodný tok do pôvodného koryta alebo požiadať orgán štátnej vodnej správy, aby rozhodol o jeho ponechaní v novom koryte. Orgán štátnej vodnej správy môže rozhodnúť o jeho ponechaní v novom koryte, ak sa zmenou koryta zlepšili odtokové pomery, pričom musí prihliadať na doterajšie  povolenie na nakladanie s vodami a na vodné stavby súvisiace s pôvodným korytom vodného toku a súčasne vymedzí hranice nového koryta. Správca vodného toku je povinný vlastníkovi pozemku nového koryta poskytnúť náhradu podľa všeobecných predpisov o náhrade škody alebo pozemok nového koryta vykúpiť.

     (2) Ak sa pôsobením vôd alebo iným prírodným vplyvom zmení koryto upraveného vodného toku alebo umelé koryto, správca vodného toku alebo vlastník umelého koryta je povinný vrátiť vodný tok do pôvodného koryta. 

     (3) Ustanovenia odsekov 1 a 2 sa primerane použijú aj vtedy, ak  pôsobením vôd alebo iným prírodným vplyvom vznikne vo vodnom toku náplava alebo ostrov alebo ak neupravené koryto vodného toku neopustí pôvodné koryto a  vytvorí ďalšie nové rameno.

§ 46
Inundačné územie

     (1) Inundačným  územím je územie priľahlé  k vodnému toku, zaplavované vyliatím vody z koryta, vymedzené záplavovou čiarou najväčšej známej alebo navrhovanej úrovne vodného stavu. Rozsah inundačného územia určuje orgán štátnej vodnej správy na návrh správcu vodného toku. Orgán štátnej vodnej správy môže uložiť správcovi vodného toku povinnosť vypracovať a predložiť takýto návrh.

     (2) Orgán štátnej vodnej správy, ktorý určil inundačné územie, odovzdá mapovú dokumentáciu tohto územia príslušným stavebným úradom.

     (3) Ak inundačné územie nie je určené, vychádza sa z dostupných podkladov o pravdepodobnej hranici územia ohrozeného povodňami.

§ 47
Ochrana vodných tokov a ich korýt

     (1) Meniť smer, pozdĺžny sklon a priečny profil koryta vodného toku, poškodzovať brehy, ťažiť z koryta zeminu a ukladať predmety do vodného toku, ktoré môžu ohroziť plynulosť odtoku vody v koryte, kvalitu vôd, zdravie ľudí a ich bezpečnosť, prípadne ukladať takéto predmety na miesta, z ktorých môžu byť splavené do vodného toku, je  zakázané. 

     (2) Zákazy  podľa odseku 1 sa nevzťahujú na činnosti vykonávané  v súlade s týmto zákonom.

     (3) Vlastníci  stavieb, ktoré nie sú vodnými stavbami, alebo technických zariadení umiestnených vo vodnom toku a na pobrežných pozemkoch sú povinní na vlastné náklady 
a)	dbať o ich riadnu údržbu a o ich statickú bezpečnosť, aby neohrozovali plynulý odtok vôd, 
b)	zabezpečiť ich pred škodlivými účinkami vôd, splaveninami a ľadom,
c)	odstraňovať nánosy a prekážky vo vodnom toku, brániace jeho nehatenému odtoku.

Siedma časť
SpRáva  VODNÝCH TOKOV 

§ 48
Správa vodných tokov

(1)	Správa vodných tokov je všestranne zameraná starostlivosť o zachovanie a rozvoj všetkých funkcií vodných tokov a ich korýt. Správca vodného toku je aj správcom pozemkov korýt, ktoré sú vo vlastníctve Slovenskej republiky.2)

(2)	Správu vodných tokov vykonávajú 
a) správca vodohospodársky významných vodných tokov, ktorým je štátna odborná organizácia ministerstva,
b) správcovia drobných vodných tokov, ktorými sú správca vodohospodársky významných vodných tokov a štátne organizácie, ktorým bola prevedená správa podľa § 51ods. 1.

     (3) Správa vodných tokov zahŕňa  tieto činnosti:
a)	sledovať stav  vodných tokov a pobrežných pozemkov z hľadiska zabezpečenia funkcií vodného toku, 
b)	udržiavať  korytá v stave, ktorý zabezpečuje ich prirodzenú alebo projektovanú prietočnosť a hĺbku vody,
c)	udržiavať alebo odstraňovať brehové porasty vo vodných tokoch, na pobrežných pozemkoch, prípadne v zátopových územiach tak, aby sa nestali  prekážkou odtoku vody pri povodniach a podľa možnosti zachovali prírodné podmienky,
d)	spevňovať brehy vodných tokov, zabezpečovať ich neupravené úseky brehovými porastami,
e)	udržiavať a  čistiiť koryto a odstraňovať naplaveniny, ľadové a iné prekážky a dočasné ostrovy z vodného toku nevyhnutné na zabezpečenie nehateného odtoku alebo prietoku,
f)	zabezpečovať potrebnú úpravu  vodných tokov,
g)	prevádzkovať a udržiavať v riadnom stave vodné stavby zabezpečujúce funkcie vodného toku alebo  slúžiace vodnému toku, ktoré má správca vodného toku   v správe alebo v užívaní,  prípadne je povinný ich prevádzkovať z iného dôvodu,
h)	vytvárať podmienky na umožnenie nakladania s vodami súvisiace s vodným tokom,
i)	vytvárať podmienky na zabezpečenie všeobecného používania vôd a ostatných funkcií vodného toku,
j)	sledovať odber vôd a vypúšťanie odpadových vôd ako aj iné nakladanie s vodami vo vodnom toku,
k)	sledovať vody vo vodnom toku z hľadiska možných príznakov mimoriadneho zhoršenia vôd a odstraňovať plávajúce látky a veci z hladiny pri zneškodňovaní  mimoriadneho zhoršenia vôd a odstraňovaní jeho škodlivých následkov,
l)	poskytovať technické a iné podklady, odborné stanoviská potrebné na rozhodovanie a inú správnu činnosť orgánu štátnej vodnej správy, ak ich má k dispozícií,
m)	oznamovať orgánu štátnej vodnej správy závažné nedostatky, ktoré zistí vo vodnom toku a v inundačnom území, spôsobené prírodnými vplyvmi alebo inými vplyvmi a navrhovať opatrenia na ich odstránenie,
n)	zabezpečovať ochranu pred povodňami podľa osobitného predpisu51) a odvádzanie alebo prečerpávanie vnútorných vôd,
o)	umiestňovať a udržiavať zariadenia na zisťovanie údajov vo vodnom toku,
p)	zabezpečovať úlohy prevádzkovateľa vodnej cesty a vytyčovať plavebnú dráhu za náhradu,52)
q)	viesť evidenciu pozemkov, ktoré tvoria koryto a záplavové územie, ak sú vo vlastníctve štátu a v správe správcu vodného toku,
r)	oznamovať údaje potrebné pre vodnú bilanciu, 
s)	evidovať rozhodnutia  a vyjadrenia orgánov štátnej vodnej správy, ktoré sa týkajú vodných tokov, a sledovať dodržiavanie podmienok a povinností určených v týchto rozhodnutiach.

(4) Ak ide o vodohospodársky významný vodný tok, jeho správu okrem činností uvedených v odseku 2 tvoria tieto činnosti:
a)	vypracovať plán údržby vodného toku a jeho prítokov,
b)	spolupracovať pri prieskumných, bilančných, koncepčných a kontrolných činnostiach pri zostavovaní hydroekologických plánov a čiastkových povodí, vodohospodárskych plánov čiastkových povodí a hodnotiť hydroenergetický potenciál vodných tokov v povodí,
c)	navrhovať  orgánu štátnej vodnej správy určenie ochranných pásiem vodárenských  nádrží a sledovať dodržiavanie podmienok ochrany v nich,
d)	vypracovať a aktualizovať súhrnný manipulačný poriadok vodných stavieb za celý hlavný vodný tok a jeho prítoky na základe manipulačných poriadkov jednotlivých vodných stavieb na vodnom toku,
e)	evidovať rozhodnutia a  vyjadrenia orgánov štátnej vodnej správy týkajúce sa vodných tokov čiastkového povodia.

       (5) Pri správe vodného toku treba prihliadať  na ochranu povrchových vôd a podzemných vôd v príbrežnej zóne, na zachovanie infiltračných podmienok a biologických hodnôt prirodzeného ekosystému, na ochranu rybárstva a samočistiacu schopnosť vodného toku a na zachovanie rekreačnej hodnoty a estetického vzhľadu krajiny.

§ 49
Oprávnenia pri správe vodných tokov

(1)	Správca vodného toku  je  oprávnený 
a)	pri výkone správy vstupovať v nevyhnutnom rozsahu na cudzie nehnuteľnosti, ak na to nie je potrebné povolenie podľa osobitných predpisov,53)
b)	v záujme starostlivosti o koryto odstraňovať alebo novo vysádzať stromy a kry  na pobrežných pozemkoch,
c)	v rozsahu riadnej správy vodného toku ťažiť z koryta riečny materiál, prípadne túto ťažbu umožňovať tým, ktorí na ňu získali povolenie na niektoré činnosti,
d)	v rámci súhrnného manipulačného poriadku vodných stavieb vydávať pokyny na manipuláciu s vodnými stavbami.

       (2) Pri výkone správy vodného toku a správy vodných stavieb alebo zariadení môže    správca vodného toku užívať pobrežné pozemky. Pobrežnými pozemkami v závislosti od druhu opevnenia  brehu a druhu vegetácie  pri vodohospodársky významnom vodnom toku  sú pozemky do 10 m od brehovej čiary a pri drobných vodných tokoch do 5 m od brehovej čiary; pri ochrannej hrádzi vodného toku do 10 m od vzdušnej päty hrádze.

        (3) Ak je to nevyhnutné, môže orgán štátnej vodnej správy určiť na užívanie väčšiu šírku pobrežného pozemku, ako je uvedené v odseku 2. 

        (4) Ak správca vodného toku pri výkone oprávnenia podľa odseku 2 spôsobí škodu, je povinný ju nahradiť podľa všeobecných predpisov o náhrade škody. 

§ 50
Povinnosti vlastníkov pobrežných pozemkov

(1)	Vlastník pobrežného  pozemku je povinný 
a)	umožniť správcovi vodného toku výkon jeho oprávnenia,
b)	dbať o ochranu  vôd a zdržať sa činností, ktoré môžu ovplyvniť prirodzený režim vôd vo vodnom toku, znečistiť vodu alebo inak ohroziť jej kvalitu, znemožniť alebo sťažiť riadnu prevádzku a údržbu vodného toku a s ním súvisiacich vodných stavieb, 
c)	umožniť za náhradu umiestnenie a prevádzku ciach, vodočtov, vodomerov a iných meracích zariadení na zisťovanie údajov o vodnom toku alebo plavebných znakov.

(2)	Výšku náhrady podľa odseku 1 písm. c) navrhne ten, kto uvedené zariadenie osadzuje. Ak vlastník pobrežného pozemku nesúhlasí s navrhnutou výškou náhrady, rozhodne o nej súd; nárok na náhradu škody nie je týmto dotknutý.

      (3) Orgán štátnej vodnej správy môže vlastníkom pobrežných pozemkov bez náhrady zakázať vytínať stromy a kry zabezpečujúce stabilizáciu koryta. 

     (4) Ak ide o pobrežný pozemok pri drobnom vodnom toku, je jeho vlastník povinný udržiavať breh v takom stave, aby sa netvorili prekážky, ktoré bránia nehatenému odtoku vody, sťažujú alebo znemožňujú prístup k vodnému toku alebo podporujú usadzovanie plavenín alebo ukladanie splavenín. 

       (5) V pochybnostiach o určenie hranice pobrežného pozemku rozhoduje orgán štátnej vodnej správy.                

§ 51
Prevod správy drobného  vodného  toku

(1)	Na základe rozhodnutia ministerstva možno správu drobného vodného toku alebo jeho uceleného úseku previesť do správy inej štátnej organizácie, ktorej  drobný vodný tok  prevažne slúži.

      (2)  Správca vodného toku môže drobný vodný tok alebo jeho ucelený úsek prenechať do nájmu  alebo do výpožičky54)
a)	obci, v ktorej sa nachádza,
b)	koncesionárovi počas koncesnej doby k vodnej stavbe,
c)	právnickej osobe a fyzickej osobe, ktorá je podnikateľom s ktorej činnosťou,  drobný vodný tok súvisí.

SMa  ČASŤ
VODNÉ STAVBY

§ 52
Vodné stavby

       (1) Vodnými stavbami sú stavby, prípadne ich časti, ktoré umožňujú osobitné užívanie vôd alebo iné nakladanie s vodami. Vodnými  stavbami sú najmä 
a)	stavby, ktorými sa upravuje, mení alebo zriaďuje koryto, vrátane terénnych úprav s tým spojených,
b)	stavby na ochranu pred povodňami,
c)	priehrady, vodné nádrže, hate, hrádze a iné  stavby potrebné na nakladanie s vodami,
d)	studne, stavby vodovodných potrubí, vodovodov a ďalšie vodárenské objekty samostatne slúžiace na účely zásobovania vodou,
e)	stavby stôk, stokové siete vrátane objektov na nich, čistiarne odpadových vôd a iné stavby určené na zneškodňovanie odpadových vôd a osobitných vôd a ich vypúšťanie do povrchových vôd, podzemných vôd alebo do banských vôd a stavby určené na predchádzajúce čistenie odpadových vôd pred ich vypúšťaním do verejnej kanalizácie,
f)	stavby na zavlažovanie a odvodňovanie pozemkov,
g)	stavby, ktoré sa zriaďujú na plavebné účely v korytách alebo v iných vodných útvaroch,
h)	stavby umožňujúce využívanie vôd najmä na  hromadnú rekreáciu a vodné športy,
i)	odkaliská vytvorené hrádzovým systémom, na ktoré sa odpad ukladá hydraulickým spôsobom,
j)	vodovodné prípojky, ak
1. 	slúžia na dodávku vody do priemyselných stavieb a poľnohospodárskych stavieb,
       2.  slúžia na zásobovanie skupiny stavieb, ak to vyžaduje vlastný systém rozvodných 
            potrubí,
       3. sú zriadené k stavbe, pre ktorú je zhotovené zariadenie na zvýšenie tlaku vody,
       4. sú dlhšie ako 100 m a dodávajú vodu s denným priemerným množstvom 
           väčším ako 0,5 l za sekundu,
k)	kanalizačné prípojky do verejnej kanalizácie, ak
1. 	slúžia na vypúšťanie odpadových vôd z priemyselných stavieb a z poľnohospodárskych stavieb,
2. 	slúžia na odvádzanie odpadových vôd z areálu alebo skupiny stavieb, ak to vyžaduje samostatnú stokovú sieť,
3. 	slúžia na vypúšťanie odpadových vôd do verejnej kanalizácie, ktoré vyžadujú ich predchádzajúce čistenie,
4. 	sú dlhšie ako 100 m  a majú vnútorný priemer  väčší ako 20 cm.

     (2) Za vodné stavby sa nepovažujú domové  žumpy a  jednoduché zariadenia podľa § 18 ods. 3, vodovodné prípojky a kanalizačné prípojky s výnimkou prípojok uvedených v  odseku  1 písm. j) a k).

     (3) V pochybnostiach o tom, či ide o vodnú stavbu alebo jej súčasť, rozhodne orgán štátnej vodnej správy.

§ 53
Povinnosti vlastníka vodnej stavby

Vlastník vodnej stavby je povinný 
a)	udržiavať vodnú stavbu v riadnom stave a zabezpečovať jej údržbu a prevádzku tak, aby umožňovala plynulý prietok vody a nehatený odchod ľadu, riadnu prevádzku vodnej cesty a aby neohrozovala bezpečnosť osôb, majetku a vodohospodárskych  
a iných právom chránených  záujmov,
b)	zabezpečovať technicko-bezpečnostný dohľad nad jej prevádzkou,
c)	udržiavať v riadnom stave dno a brehy vodného toku v mieste vzdutia a starať sa v ňom o nehatený odtok vody a odchod ľadu, najmä odstraňovať nánosy a prekážky vo vodnom toku,
d)	osadiť a udržiavať na vodnej stavbe vodnú značku, ciachy, vodočet, výstražné tabule alebo plavebné znaky,
e)	odstraňovať predmety zachytené vodnou stavbou alebo zachytené na nej,
f)	dodržiavať pokyny správcu vodného toku na dotknutom vodnom toku v prípade mimoriadnej situácie,
g)	vytvárať podmienky na  prirodzenú migráciu rýb a iných vodných živočíchov,
h)	vypracovať manipulačný poriadok vodnej stavby a predložiť ho na schválenie orgánu štátnej vodnej správy,
i)	dodržiavať podmienky povolenia orgánu štátnej vodnej správy a schválený manipulačný poriadok vodnej stavby.

§ 54
Oprávnenia vlastníka vodnej stavby k susedným pozemkom
 
     (1) Na účely uskutočnenia údržby a opráv na vodnej stavbe sú vlastníci pozemkov susediacich s vodnou stavbou povinní umožniť vlastníkovi vodnej stavby vstup na tieto pozemky. 

     (2) Vlastník vodnej stavby je povinný dbať, aby čo najmenej rušil užívanie susedných pozemkov a aby vykonávanými prácami nevznikli škody, ktorým možno zabrániť; po skončení je povinný uviesť susedný pozemok do pôvodného stavu, a ak to nie je možné, poskytnúť vlastníkovi susedného pozemku náhradu podľa všeobecných predpisov o náhrade škody.

§ 55
Ochrana vodných stavieb

      (1) Akýmkoľvek spôsobom poškodzovať vodné stavby a ich funkcie, najmä ťažiť  zeminu z ochranných hrádzí, vysádzať na nich dreviny, pásť na nich alebo preháňať cez ne hospodárske zvieratá a jazdiť po nich motorovými vozidlami s výnimkou miest na to určených, poškodzovať ciachy, vodočty, vodomery, iné meracie zariadenia a zariadenia slúžiace na prevádzku vodnej stavby a  poškodzovať plavebné znaky a výstražné tabule, je  zakázané. 

       (2) V  záujme  ochrany vodnej stavby, ak nejde o verejný vodovod a verejnú kanalizáciu,  môže orgán štátnej vodnej správy na návrh vlastníka vodnej stavby určiť pásmo ochrany vodnej stavby a podľa jej povahy zakázať alebo obmedziť v ňom výstavbu niektorých stavieb alebo činností. V pásme ochrany vodnej stavby je vlastník vodnej stavby  povinný poskytnúť vlastníkovi nehnuteľností náhradu podľa všeobecných predpisov o náhrade škody.

       (3) Orgán  štátnej vodnej správy môže tomu, kto poškodí vodnú stavbu alebo ohrozí jeho prevádzku, uložiť povinnosť vykonať opatrenia na odstránenie škodlivého  stavu.

§ 56
Odborný technicko-bezpečnostný dohľad nad vodnými stavbami

       (1) Odborný technicko-bezpečnostný dohľad nad vodnými stavbami je špecializovaná činnosť zameraná na zisťovanie technického stavu  vodných stavieb, ktorých poškodenie môže spôsobiť ohrozenie priľahlého územia, života ľudí  a majetku,  najmä uvoľnením vzdúvanej alebo zadržiavanej  vody. Vykonáva sa pozorovaním bezpečnosti a stability vodných stavieb, meraním ich deformácií, sledovaním priesaku vôd, hodnotením výsledkov týchto pozorovaní a meraní a navrhovaním opatrení na odstránenie zistených nedostatkov.

        (2) Odborný technicko-bezpečnostný dohľad  sa vykonáva v období prípravy vodnej stavby, jej uskutočnenia alebo rekonštrukcie a počas prevádzky vodnej stavby až do jej uvedenia do neškodného stavu. 

      (3) Z hľadiska odborného technicko-bezpečnostného dohľadu sa vodné stavby rozdeľujú do I. až IV. kategórie podľa bodového systému, ktorý zohľadňuje význam vodnej stavby, riziko možného ohrozenia ľudských životov a škôd na majetku v priľahlom území a nebezpečenstvo vzniku porúch na vodnej stavbe. 

     (4) Ministerstvo zaradí alebo preradí vodnú stavbu do niektorej zo štyroch kategórií na základe posudku štátnej organizácie, ktorá je na výkon odborného technicko-bezpečnostného dohľadu nim poverená. 

     (5) Odborný technicko-bezpečnostný  dohľad je povinný zabezpečiť na svoj náklad vlastník, prípadne stavebník vodnej stavby.

     (6) Pri vodných stavbách zaradených do I. a II. kategórie je ich vlastník, prípadne stavebník povinný zabezpečiť odborný technicko-bezpečnostný dohľad prostredníctvom štátnej organizácie, ktorá je na výkon odborného technicko-bezpečnostného dohľadu poverená a ktorá zamestnáva odborne spôsobilé osoby. Pri vodných stavbách zaradených do III. a IV. kategórie môže odborný technicko-bezpečnostný dohľad vykonávať ich vlastník, prípadne stavebník odborne spôsobilou osobou. 

     (7) Pri vykonávaní odborného technicko-bezpečnostného dohľadu je vlastník, prípadne stavebník vodnej stavby povinný 
a)	určiť pracovníka zodpovedného za odborný technicko-bezpečnostný dohľad a ohlásiť ho orgánu štátnej vodnej správy; pri vodných stavbách zaradených do I. a II. kategórie ohlásiť aj odborne spôsobilú osobu, prostredníctvom ktorej sa odborný technicko- bezpečnostný dohľad vykonáva,
b)	prizvať orgán štátnej vodnej správy na prehliadku vodnej stavby, ktorá sa pri vodných stavbách  zaradených do I. kategórie vykonáva najmenej raz ročne, pri vodných stavbách zaradených do II. kategórie raz za dva roky a pri vodných stavbách zaradených do III. a IV. kategórie raz za štyri roky,
c)	zaslať správu o výsledkoch odborného technicko-bezpečnostného dohľadu orgánu štátnej vodnej správy, ktorý vykoná  technicko-bezpečnostný dozor.

§ 57
Manipulačný poriadok vodnej  stavby

     (1)  Manipulačný poriadok vodnej stavby upravuje postup vlastníka  vodnej stavby  pri osobitnom používaní vôd a pri prevádzke vodnej stavby. Schvaľuje ho orgán štátnej vodnej správy na návrh vlastníka vodnej stavby.

     (2) Vodné stavby, ktorých pri prevádzke sa ovplyvňuje prietok vody, hladina vody alebo kvalita vody a využíva hydroenergetický potenciál vo vodnom toku, možno prevádzkovať len podľa schváleného manipulačného poriadku. Takýmito vodnými stavbami sú: 
a)	vodné nádrže vrátane suchých nádrží (poldrov), do ktorých voda priteká z vodného toku alebo odteká do vodného toku,
b)	hate s výpustným zariadením,
c)	odkaliská vytvorené hrádzovým systémom,
d)	kanále a odberné zariadenia, ktorými sa odvádza alebo odoberá voda v množstve, ktoré ovplyvňuje vodohospodársku bilanciu príslušného úseku vodného toku o viac ako 20 % priemerného ročného prietoku,
e)	výpustné zariadenia, ktorými sa vypúšťajú do vodného toku odpadové vody, osobitné vody alebo podzemné vody, ktoré môže ovplyvniť množstvo alebo zhoršiť kvalitu vody v recipiente o viac ako 20% v príslušných ukazovateľoch a je možné zabezpečiť riadené vypúšťanie týchto vôd,
f)	čerpacie stanice vnútorných vôd a závlahových systémov,
g)	vodné elektrárne,
h)	plavebné kanále a preplavovacie zariadenia (plavebné komory).
 
     (3) Ak to vyžaduje vodohospodárska bilancia, ohrozenie množstva alebo kvality vody, ochrana ekosystému vodného toku, môže orgán štátnej vodnej správy uložiť vlastníkovi inej vodnej stavby, ako je uvedené v odseku 2, povinnosť vypracovať manipulačný poriadok vodnej stavby a predložiť ho na schválenie orgánu štátnej vodnej správy. 

      (4) Správca vodohospodársky významného vodného toku vypracúva na základe manipulačných poriadkov jednotlivých vodných stavieb na vodnom toku súhrnný manipulačný poriadok vodných stavieb za celý hlavný vodný tok a jeho prítoky a predkladá ho na schválenie orgánu štátnej vodnej správy.

DEVIATA  ČASŤ
PSOBNOSŤ ORGÁNOV ŠTÁTNEJ  VODNEJ  SPRÁVY

§ 58
Základné ustanovenia

Orgány štátnej vodnej správy sú:
a)	ministerstvo,
b)	krajské úrady životného prostredia,
c)	obvodné úrady životného prostredia,
d)	inšpekcia,
e)	obce.

§ 59
Ministerstvo

       (1) Ministerstvo ako ústredný orgán štátnej vodnej správy a vodného hospodárstva
a) 	vykonáva štátnu vodnú správu podľa tohto zákona a riadi jej výkon,
b) 	zabezpečuje zisťovanie výskytu a hodnotenie stavu povrchových vôd a podzemných 
  vôd (§ 4),
c) 	zabezpečuje vypracovanie, schvaľovanie, aktualizáciu a plnenie programu   
  monitorovania (§ 4 ods. 14 písm. d),
d) 	vypracúva plán opatrení a časový rozvrh ich realizácie na účely zlepšenia kvality povrchových vôd určených na odber pre pitnú vodu (§ 7 ods. 5),
e) 	zabezpečuje identifikáciu vodných útvarov vôd na kúpanie (§ 8 ods.3),
f) 	zabezpečuje vypracovanie Programu protieróznych opatrení na zvyšovanie retenčnej schopnosti čiastkových povodí a kontroluje jeho plnenie (§ 11 ods. 4),
g) 	zabezpečuje vypracovanie Vodného plánu Slovenska, plánov manažmentu 
povodí a ich koordináciu v rámci medzinárodnej spolupráce v povodí Dunaja a povodí Visly ( § 11 a 12),
h) 	vypracúva koncepcie a rozvojové programy vo vodnom hospodárstve a ústredne riadi 
      činnosti na úseku správy a prevádzky vodných tokov a vodných stavieb vo vlastníctve 
     štátu, ktoré slúžia k plneniu funkcií vodného toku ,
i) 	vydáva vyjadrenie k investičnej činnosti, ktorá môže významným spôsobom ovplyvniť 
    nakladanie s vodami, ochranu vôd a vodných pomerov (§ 28 ods. 1),
j) 	pravidelne prehodnocuje rozsah vyhlásených citlivých oblastí (§ 33 ods. 3),
k) 	pravidelne prehodnocuje rozsah vymedzených zraniteľných oblastí (§ 34 ods. 3),
l) 	vypracúva Program znižovania znečisťovania vôd škodlivými látkami a obzvlášť 
    škodlivými látkami obsiahnutých v odpadových vodách a nebezpečnými látkami do    
    dňa nadobudnutia platnosti Zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k Európskej únii a 
    aktualizuje ho najmenej každých šesť rokov; tento program schvaľuje 
    vláda (§ 40  ods. 1), 
m) 	zabezpečuje evidenciu vodných tokov a ich povodí (§ 44 ods. 3),
n) 	vykonáva hlavný štátny vodoochranný dozor (§ 67),
o) 	rozhoduje o tom, či správu drobného vodného toku alebo jeho uceleného úseku 
možno   previesť do správy inej štátnej organizácie (§ 51 ods. 1),
p)  ústredne zabezpečuje úlohy na úseku výkonu odborného technicko-bezpečnostného 
      dohľadu a zaraďuje alebo preraďuje vodné stavby  do príslušnej kategórie a poveruje 
      štátnu organizáciu výkonom odborného technicko-bezpečnostného dohľadu nad 
      vodnými stavbami zaradenými do I. a II. kategórie (§ 56).

       (2) Ministerstvo plní úlohy vyplývajúce z členstva Slovenskej republiky v Európskej únii vo vodnom plánovaní, zabezpečuje koordináciu týchto úloh s príslušnými ústrednými orgánmi štátnej správy a podáva správy o plnení úloh vyplývajúcich z právnych aktov Európskeho spoločenstva.

§ 60
Krajský úrad životného prostredia

     (1) Krajský úrad životného prostredia vo veciach štátnej vodnej správy
a) 	rozhoduje v správnom konaní v prvom stupni štátnej vodnej správy podľa tohto zákona, ak ide o
1. 	 medzinárodné vody alebo hraničné vody,
2. 	 vodnú stavbu a s ňou spojené nakladanie s vodami, ktoré zasahuje alebo   
      ovplyvňuje územie dvoch alebo viacerých okresov,
3. 	 vodnú stavbu a s ňou spojené  osobitné užívanie geotermálnych vôd,
4. 	 vodnú stavbu s energetickým zariadením s inštalovaným výkonom nad  
     100 kW a s ňou  spojené osobitné užívanie vôd,
b)	rozhoduje o schválení súhrnného manipulačného poriadku vodných stavieb na celý hlavný vodný tok a jeho prítoky (§ 57ods. 4),
c)	vymenúva  a odvoláva  členov vodnej  stráže a usmerňuje ich  činnosť (§ 69 
ods.1),
d)	vykonáva štátny vodoochranný dozor, v rámci svojej pôsobnosti a rozhoduje o opatreniach na nápravu a obmedzení alebo zákaze výroby alebo činnosti (§ 66 ods. 6),
e)	dáva vyjadrenia vo veciach, v ktorých v správnom konaní rozhoduje v prvom 
stupni a vo veciach týkajúcich sa hraničných vodných tokov (§ 28),
f)	vedie evidenciu o vodách (§ 29),
g)	udeľuje výnimky zo zákazu plavby na odkrytých podzemných vodách na 
  športovú činnosť (§ 19 ods.2).

     (2) V prípadoch, v ktorých je krajský úrad životného prostredia príslušný na povolenie vodnej stavby, rozhoduje aj v ostatných veciach týkajúcich sa tejto vodnej stavby alebo nakladania s vodami s výnimkou pokút a priestupkov.

     (3) Vo veciach týkajúcich sa hraničných vôd krajský úrad životného prostredia vykonáva štátnu vodnú správu po prerokovaní  s ministerstvom, a ak rozhodovanie môže mať vplyv na priebeh, povahu alebo vyznačenie štátnej hranice, aj s Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky.

(4) Krajský úrad životného prostredia  koordinuje plnenie úloh vyplývajúcich z plánov manažmentu povodí a programov opatrení zameraných na dosiahnutie environmentálnych cieľov.

      (5) Krajský úrad životného prostredia  si môže vyhradiť pôsobnosť obvodného úradu životného prostredia vo veciach rozhodovania podľa odseku 4.

     (6) Krajský úrad životného prostredia môže všeobecne záväznou vyhláškou
a)	vyhlásiť vodné útvary vhodné na kúpanie a uložiť opatrenia (§ 8 ods. 3 a 4),
b)	vyhlásiť  vodné  útvary alebo ich časti s vodou určenou na závlahy a uložiť opatrenia (§ 9 ods. 2),
c)	určiť povrchové vody ako vody vhodné pre život a reprodukciu rýb, najmä pôvodných  druhov rýb a uložiť opatrenia (§ 10 ods.2).
d)	vydať záväznú časť  plánu manažmentu povodí, ktorá obsahuje program opatrení  
(§ 13 ods. 3).
e)	upraviť, obmedziť, prípadne zakázať používanie vôd na plavbu (§ 19 ods. 8),

§ 61
Obvodný úrad životného prostredia

     Obvodný úrad životného prostredia vo veciach štátnej vodnej správy
a) 	rozhoduje v správnom konaní v prvom  stupni   vo veciach podľa  tohto zákona  (§ 21,  § 22 ods. 3, § 23 ods. 1, § 24, § 25 písm. c), § 26, § 27, § 30 ods.3, § 32, § 39 ods. 5 a 9, § 42 ods. 2, § 43 ods.7, § 45 ods. 1, § 49 ods. 3, § 50 ods. 3, § 52 ods. 3, § 55 ods. 2 a 3, § 57 ods. 1 a 3,  § 66 ods. 5, § 74 ods. 1 a 2, § 77 a § 81 ods. 8) a vydáva vyjadrenia (§ 28) ak ich tento zákon nezveruje iným orgánom štátnej vodnej správy, 
b) 	je špeciálnym stavebným úradom vo veciach vodných stavieb (§ 26),
c) 	vedie evidenciu o vodách (§ 29),
d) 	povoľuje použitie škodlivých látok na vymedzené účely(§ 39 ods. 9),
e) 	rozhoduje o odvolaniach proti rozhodnutiam, vydanými obcou (§ 63 ods. 1 písm. a) až g) a odsek 2 písm. b a c),
f) 	vykonáva  štátny  vodoochranný  dozor  v  rámci svojej pôsobnosti (§ 66 ods. 1 až 5),
g) 	prejednáva priestupky na úseku ochrany vôd, vodných tokov a vodných stavieb [( § 77 ods. 3 písm. b)],
h) 	vydáva každé dva roky situačnú správu o zneškodňovaní komunálnych odpadových vôd a  čistiarenských kalov v oblasti ich územnej pôsobnosti (§ 4 ods. 13 písm. e),
i) 	môže všeobecne záväznou vyhláškou
1. 	upraviť, obmedziť prípadne zakázať všeobecné užívanie povrchových vôd na 
    vodohospodársky významných vodných tokoch (§ 18 ods. 5),
2. 	pri prechodnom nedostatku vody vo vodárenskom zdroji  obmedziť alebo upraviť 
    zásobovanie pitnou vodou, prípadne používanie pitnej vody z verejného vodovodu, 
    ak  je vodárenský zdroj určený pre územné obvody viacerých obcí (§ 24 ods. 3), 
3. 	určiť rozsah inundačného územia pri vodohospodársky významných  vodných 
    tokoch  (§ 46 ods. 1).

§ 62
Inšpekcia

     (1) Inšpekcia je odborným kontrolným orgánom, prostredníctvom ktorého ministerstvo vykonáva hlavný štátny vodoochranný  dozor vo veciach ochrany vôd a hospodárenia s vodami.

     (2) Inšpekcia vykonáva dozor najmä nad
a)	vypúšťaním odpadových vôd alebo osobitných vôd do povrchových vôd alebo podzemných vôd,
b)	prevádzkou čistiarní odpadových vôd,
c)	ochranou  povrchových vôd a podzemných vôd pred ich znečisťovaním nebezpečnými látkami,
d)	dodržiavaním zákonných povinností na úseku ochrany vôd a hospodárenia s vodami,
e)	plnením podmienok a opatrení uložených rozhodnutiami orgánov štátnej vodnej správy na úseku ochrany vôd a hospodárenia s vodami,
f)	vypúšťaním splaškových odpadových vôd z plavidiel a nad nakladaním s nebezpečnými 
 látkami v súčinnosti so Štátnou plavebnou správou.

     (3) Inšpekcia preberá hlásenie o mimoriadnom zhoršení vôd od pôvodcu havárie a od toho, kto zistí príznaky mimoriadneho zhoršenia vôd ako aj hlásenia oznámené  podľa § 41 ods.3.

     (4) Inšpekcia riadi práce pri riešení mimoriadneho zhoršenia vôd a je oprávnená vyžadovať
a)	spoluprácu orgánov štátnej správy a iných právnických osôb a fyzických osôb (§ 41 ods. 10),
b)	potrebné údaje od každého, kto sa zúčastnil na zisťovaní  alebo zneškodňovaní mimoriadneho zhoršenia vôd (§ 41 ods. 11),

     (5) Inšpekcia pri riadení prác na riešení mimoriadneho zhoršenia vôd vydáva pôvodcovi príkazy na vykonanie opatrení na zneškodnenie znečistenia vôd a odstránenie jeho škodlivých následkov (§ 41 ods. 8).

     (6) Inšpekcia okrem úloh podľa odsekov 1 až 6 v rámci výkonu štátnej vodnej správy
a)	schvaľuje havarijný plán  (§ 39 ods. 3 písm. a),
b)	rozhoduje o uložení opatrení  pri mimoriadnom zhoršení vôd  [( § 41 ods. 9)],
c)	ukladá pokuty (§ 74 ods. 3). 

     (7) Inšpekcia na účely kontroly zabezpečuje vlastné sledovanie kvalitatívnych a kvantitatívnych hodnôt vypúšťaných odpadových vôd  a ich vplyv na recipient. 

     (8) Inšpekcia plní úlohy Slovenskej republiky v medzinárodnom systéme ochrany vôd a pri cezhraničnom zhoršení kvality vôd na hraničných tokoch a zabezpečuje prevádzku Medzinárodného varovného strediska Slovenskej republiky v súlade s Dohovorom o spolupráci pri ochrane a trvalom využívaní Dunaja.

     (9) Inšpekcia spolupracuje s orgánmi štátnej vodnej správy pri plnení svojich úloh  a poskytuje im odbornú pomoc.

§ 63
Obec 

     (1) Obec v prenesenom výkone pôsobnosti na úseku  štátnej vodnej správy rozhoduje vo veciach 
a) 	povolenia na odber povrchových vôd a podzemných vôd pre potreby jednotlivých 
občanov (domácností), uskutočnenie, zmenu a odstránenie vodných stavieb, ktoré   súvisia s týmto odberom (§ 21 ods. 1 písm. a) bod 1  a § 26),
b) 	v ktorých je príslušná povoľovať vodnú stavbu, ako aj v ostatných 
     vodohospodárskych veciach týkajúcich sa tejto vodnej stavby,
c) 	povolenia čerpania a vypúšťania podzemných vôd do povrchových vôd alebo do podzemných vôd pri hydrogeologickom prieskume pri predpokladanej dobe trvania čerpacej skúšky do piatich dní [(§ 21 ods. 1 písm. g),
d) 	povolenia na osobitné užívanie vôd, a povolenia stavieb na odvodňovanie pozemkov do výmery 5 ha [ § 21 ods. 1 písm.  h) a § 26)],
e) 	súhlasu na stavby v inundačných územiach drobných vodných tokov [(§ 27  
     ods. 1 písm. a)],
f) 	uloženia opatrení na odstránenie škodlivého stavu pri poškodení verejnej kanalizácie 
     alebo verejného vodovodu, prípadne pri ohrození ich prevádzky, ak tieto opatrenia 
     nevyžadujú povolenie (§ 55 ods. 3),
g) 	pochybností o určenie hranice pobrežného  pozemku pri drobných vodných tokoch 
    (§ 50 ods. 5).

     (2) Obec v prenesenom výkone pôsobnosti na úseku  štátnej vodnej správy 
a) 	dáva vyjadrenie podľa § 28 k vodnej stavbe v prípadoch, v ktorých je príslušná vydať 
     povolenie a vyjadrenie k stavbe rodinného domu, k stavbe na individuálnu rekreáciu a 
    na domové  žumpy,
b) 	vedie evidenciu o vodách (§ 29),
c) 	vykonáva štátny vodoochranný dozor v rámci svojej pôsobnosti a ukladá opatrenia na 
    odstránenie zistených nedostatkov (§ 66 ods. 1),
d) 	prejednáva priestupky na úseku ochrany vôd, vodných tokov a vodných stavieb [(§ 77 
    ods. 3 písm. a)].

 (3) Obec môže všeobecne záväzným nariadením 
a)	upraviť, obmedziť, prípadne zakázať všeobecné užívanie povrchových vôd na drobných vodných tokoch a iných vodných útvaroch (§ 18 ods.5),
b)	 určiť inundačné územie pri drobných vodných tokoch ( § 46 ods. 1).

§ 64
Ministerstvo pôdohospodárstva

   Ministerstvo pôdohospodárstva
a)	 zabezpečuje identifikáciu vodných útvarov alebo ich častí na závlahy (§ 9 ods. 2),
b)	 vydáva Kódex správnej poľnohospodárskej praxe (§  35 ods. 2),
c) zabezpečuje vypracovanie a kontroluje plnenie Programu poľnohospodárskych činností  
 vo vyhlásených zraniteľných oblastiach a pravidelne ich prehodnocuje (§ 35 ods. 3  
 a 4).

§ 65
Ministerstvo zdravotníctva a orgány na ochranu zdravia 

(1)	Ministerstvo zdravotníctva 
a)  riadi a usmerňuje výkon štátneho zdravotného dozoru nad zdravotnou bezchybnosťou 
     pitnej vody a nad zdravotnou neškodnosťou  úžitkovej vody a vody na kúpanie, 
b) určuje kritériá  zdravotnej bezchybnosti pitnej  vody a  kritériá zdravotnej neškodnosti  
     úžitkovej vody a vody na kúpanie.

 (2) Orgány na ochranu zdravia  vydávajú záväzné posudky na vyhlásenie ochranných pásiem  vodárenských zdrojov.

§ 66
Štátny vodoochranný dozor orgánov štátnej vodnej správy 

       (1) Orgány štátnej vodnej správy dozerajú na  dodržiavanie  ustanovení  tohto  zákona  a všeobecne záväzných právnych predpisov vydaných na jeho vykonanie. 

      (2) Orgány štátnej vodnej správy sú povinné v rozsahu svojej pôsobnosti dozerať, či sa dodržiavajú nimi vydané rozhodnutia.

      (3) Orgány štátnej vodnej správy môžu pri vykonávaní štátneho vodoochranného dozoru vyžadovať spoluprácu odborných subjektov, subjektov sledujúcich kvalitu a zdravotnú bezchybnosť vôd, správcu vodného toku, prípadne ďalších právnických osôb. 

       (4) Orgány štátnej vodnej správy ako súčasť štátneho vodoochranného dozoru vykonávajú technicko-bezpečnostný dozor nad vodnými stavbami, ktorých stav by mohol ohroziť bezpečnosť osôb alebo majetku; najmä dozerajú, ako vlastníci alebo užívatelia týchto vodných stavieb zabezpečujú na nich  odborný technicko-bezpečnostný dohľad, a vykonávajú potrebné opatrenia na ich bezpečnosť.

       (5) Orgány štátnej vodnej správy na základe výsledkov štátneho vodoochranného    dozoru  a technicko-bezpečnostného dozoru ukladajú opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov.  

       (6) Ak napriek uloženým opatreniam dochádza k vypúšťaniu odpadových  vôd s obsahom škodlivých látok alebo obzvlášť škodlivých látok v rozpore s povolením  alebo  dochádza k úniku nebezpečných látok do povrchových vôd alebo do podzemných vôd,alebo do prostredia s nimi súvisiaceho a hrozí nebezpečenstvo závažnej ekologickej ujmy, môže orgán štátnej vodnej správy obmedziť alebo zakázať súvisiacu výrobu alebo činnosť až do odstránenia nedostatkov alebo ich príčin.  

§ 67
Hlavný štátny vodoochranný dozor

       (1) Pri výkone hlavného štátneho vodoochranného dozoru ministerstvo dozerá, ako sú dodržiavané ustanovenia tohto zákona, všeobecne záväzné právne predpisy vydané na jeho vykonanie a povinnosti z nich vyplývajúce.  

       (2) Ministerstvo dozerá v rámci hlavného  štátneho vodoochranného dozoru ako orgány štátnej vodnej správy  vykonávajú ustanovenia tohto zákona a všeobecne záväzných právnych predpisov vydaných na jeho vykonanie. 

      (3) Ak ministerstvo pri výkone hlavného štátneho vodoochranného dozoru podľa odsekov 1 a 2  zistí nedostatky, je oprávnené uložiť opatrenia na nápravu alebo vyžadovať prijatie opatrení kontrolovaným subjektom.

§ 68
Oprávnenia osôb vykonávajúcich štátny vodoochranný dozor

  (1) Osoba poverená výkonom štátneho vodoochranného dozoru je oprávnená pri výkone svojej činnosti  vstupovať na pozemky, do cudzích objektov a  zariadení, ak na to nie je potrebné povolenie podľa osobitných predpisov, vykonávať potrebné zistenia, požadovať potrebné údaje, informácie, doklady a ústne vysvetlenia týkajúce sa predmetu štátneho vodoochranného dozoru, ako aj nazerať do príslušných podkladov;  poverený zamestnanec inšpekcie je za týmto účelom oprávnený vstupovať za účasti zástupcu Štátnej plavebnej správy aj na plavidlá počas plavby alebo počas ich státia a má právo vstupovať do objektov a zariadení slúžiacich na plavbu.

     (2) Osoby vykonávajúce štátny vodoochranný dozor sú pri plnení svojich úloh povinné preukázať sa preukazom orgánu, z ktorého poverenia vykonávajú štátny vodoochranný dozor, zachovať mlčanlivosť o štátnom tajomstve a  služobnom tajomstve a  o skutočnostiach, ktoré sa dozvedeli pri výkone štátneho vodoochranného dozoru, a pred vstupom do cudzích objektov informovať prevádzkovateľa. 

     (3) Na výkon štátneho vodoochranného dozoru sa primerane vzťahuje osobitný predpis.55)

§ 69
Vodná stráž

     (1) Orgán štátnej vodnej správy vo svojom územnom obvode alebo jeho časti na návrh správcov vodných tokov, vodných stavieb a obcí vymenúva a odvoláva na ochranu vôd, vodných tokov a vodných stavieb členov vodnej stráže. Oprávnenie člena vodnej stráže majú aj určení zamestnanci orgánov štátnej vodnej správy vykonávajúci štátny vodoochranný dozor a hlavný štátny  vodoochranný dozor nad vodami.

      (2) Členom vodnej stráže môže byť osoba, ktorá dovŕšila 21 rokov, je bezúhonná,  odborne spôsobilá a je zapísaná v zozname členov vodnej stráže, ktorý vedie krajský úrad životného prostredia.

       (3) Za bezúhonného sa na účely tohto zákona považuje ten, kto nebol právoplatne odsúdený za úmyselný trestný čin alebo za trestný čin porušovania ochrany vôd.56) Bezúhonnosť sa preukazuje výpisom  z  registra trestov nie starším ako tri mesiace.

       (4) Odborná spôsobilosť uchádzača za člena vodnej stráže sa overuje skúškou na krajskom úrade životného prostredia.

       (5) Člen vodnej stráže skladá  do rúk prednostu krajského úradu životného prostredia sľub tohto znenia: ”Sľubujem, že ako člen vodnej stráže budem dodržiavať zákony a vykonávať svoje povinnosti zodpovedne podľa svojho najlepšieho svedomia.

      (6) Člen vodnej stráže sa pri výkone svojej funkcie preukazuje preukazom člena vodnej stráže a  odznakom člena vodnej stráže so štátnym znakom Slovenskej republiky. Člen vodnej stráže je oprávnený
a)	vstupovať na cudzie pozemky a vodné stavby, ak na to nie je potrebné osobitné povolenie,
b)	zisťovať porušovanie povinností ustanovených na ochranu vôd, vodných tokov a vodných stavieb,
c)	ukladať a vyberať pokuty v blokovom konaní za priestupky na úseku ochrany vôd, vodných tokov a vodných stavieb,
d)	oznamovať orgánom štátnej vodnej správy zistenie porušenia právnych povinností právnickými osobami a fyzickými osobami, ktorými sú podnikatelia,
e)	požiadať pri plnení svojich úloh o spoluprácu políciu, ak ich plnenie nemôže zabezpečiť vlastnými silami alebo prostriedkami.

     (7) Náklady na činnosť vodnej stráže znáša ten, na návrh ktorého bol člen vodnej stráže vymenovaný je povinný sledovať či člen vodnej stráže vykonáva svoju funkciu.

   (8) Členstvo vo vodnej stráží zaniká 
a)	odvolaním člena vodnej stráže, 
b)	smrťou  člena vodnej stráže,
c)	vzdaním sa funkcie člena vodnej stráže,
d)	právoplatnosťou rozsudku, ktorým bol člen vodnej stráže odsúdený za trestný čin podľa odseku 3.

§ 70
Vodohospodár

              (1) Právnické osoby a fyzické osoby, ktorými sú podnikatelia, na základe povolenia orgánu štátnej vodnej správy odoberajú vodu alebo  vypúšťajú odpadové vody do povrchových vôd alebo do podzemných vôd v množstve väčšom ako 400 m3 za deň alebo zaobchádzajú  s nebezpečnými látkami  v množstve uvedenom v § 39 ods. 3,  sú povinní ustanoviť funkciu vodohospodára a vytvoriť predpoklady na jej výkon. Túto povinnosť nemá prevádzkovateľ verejného vodovodu a verejnej kanalizácie.
 
       (2) Funkciu vodohospodára môže vykonávať bezúhonná fyzická osoba, ktorá má požadovanú kvalifikáciu, absolvovala odbornú prax, alebo právnická osoba, ktorá takéto osoby zamestnáva.

      (3) Za bezúhonného podľa odseku 2 sa považuje ten, kto nebol v posledných piatich rokoch právoplatne odsúdený za úmyselný trestný čin alebo za trestný čin porušovania ochrany vôd.51) Bezúhonnosť sa preukazuje výpisom z registra trestov nie starším ako tri mesiace.
.
       (4) Požadovanou kvalifikáciou a odbornou praxou na vykonávanie činnosti vodohospodára podľa odseku 2 je vysokoškolské vzdelanie 2. stupňa v odbore technických vied alebo prírodných vied a najmenej trojročná odborná prax, alebo úplné stredné odborné vzdelanie technického smeru a najmenej šesťročná odborná prax, prípadne vysokoškolské vzdelanie 1. stupňa v odbore technických vied alebo prírodných vied a najmenej štvorročná odborná prax.

       (5) Odborná prax podľa odseku 4 je prax vodohospodárskeho smeru, chemicko-technologického smeru alebo iného príbuzného smeru. Pri posudzovaní príbuzného smeru sa vychádza z povahy zamestnania, v ktorom mohol hodnotený získať praktické skúsenosti.

        (6) Ministerstvo môže v odôvodnených prípadoch upustiť od splnenia podmienky odbornej praxe podľa odseku 4.

        (7) Povinnosťou vodohospodára je najmä
a)	sledovať a kontrolovať dodržiavanie všeobecne záväzných právnych predpisov a podmienok udeleného povolenia pri osobitnom užívaní vôd a pri zaobchádzaní s nebezpečnými látkami,
b)	viesť záznamy o výsledkoch kontroly, oznamovať zistené nedostatky štatutárnemu orgánu alebo inej ním poverenej osobe a navrhovať opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov,
c)	požadovať používanie vhodných technológií, ktoré nemajú nepriaznivý vplyv na povrchové vody alebo podzemné vody pri osobitnom užívaní vôd, a navrhovať opatrenia zamerané na znižovanie množstva odoberanej vody, na zmenšovanie strát vody a na zmenšovanie množstva a škodlivosti odpadových vôd,
d)	oboznamovať ostatných zamestnancov s povinnosťami pri osobitnom užívaní vôd a pri zaobchádzaní s nebezpečnými látkami,
e) vyjadrovať sa o plánoch zmeny výroby a o projektovej dokumentácii stavieb pri   zmenách a rekonštrukciách stavieb a prevádzkarní, ktoré môžu ovplyvniť osobitné užívanie vôd   a zaobchádzanie s nebezpečnými látkami.

DESIATA  ČASŤ
OSOBITOSTI KONANIA

§ 71
Miestna príslušnosť

       (1) Miestna   príslušnosť   orgánov  štátnej  vodnej  správy  na  vydávanie  povolení na osobitné užívanie vôd a na vodné stavby sa spravuje miestom vodnej stavby, prípadne miestom činnosti.

        (2) Miestne príslušným orgánom na plnenie úloh podľa § 60 ods. 4 a 5 písm. d) je ten krajský úrad životného prostredia, do územného obvodu  ktorého spadá najväčšia  časť oblasti povodia.

       (3) Ak je vodná stavba, na ktorej povolenie je príslušný krajský úrad životného prostredia, na území viacerých krajov, príslušný je krajský úrad životného prostredia, v ktorého územnom obvode je prevažná časť vodnej stavby;  ak vzniknú  pochybnosti o príslušnosti,  príslušnosť určí ministerstvo

§ 72
Súbeh rozhodnutí

Ak tá istá osoba požaduje spolu so žiadosťou o povolenie na vodnú stavbu vydanie ďalších rozhodnutí podľa tohto zákona, pričom na ich vydanie sú príslušné orgány štátnej vodnej správy rôznych stupňov, o týchto žiadostiach rozhodne orgán štátnej vodnej správy príslušný na vydanie povolenia na vodnú stavbu.

§ 73
Postup v konaní

     (1) Na konanie orgánov štátnej  vodnej správy (ďalej len ”vodoprávne konanie”) podľa tohto  zákona sa vzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní,57) ak tento zákon neustanovuje inak. Na rozhodovanie týkajúce sa vodných stavieb sa vzťahujú všeobecné predpisy o stavebnom konaní.

     (2) Žiadosť o vydanie rozhodnutia sa musí doložiť prílohami obsahujúcimi údaje a podklady, ktoré vyplývajú z jednotlivých ustanovení tohto zákona a sú potrebné na posúdenie vplyvu žiadaného rozhodnutia na vodné pomery. Ak ide o žiadosť o vydanie povolenia, ktoré je súčasne stavebným povolením, treba pripojiť aj doklady, ktoré sú potrebné k žiadosti o také rozhodnutie podľa stavebného zákona  a doklady o hydrologických veličinách poskytované poverenou osobou. Žiadateľ je povinný na vyzvanie orgánu štátnej vodnej správy predložiť ďalšie doklady, prípadne posudky o vplyve žiadaného rozhodnutia na chránené záujmy týmto zákonom a na  práva a právom chránené záujmy iných.

     (3) Účastníkom vodoprávneho konania je vo veci povolenia týkajúceho sa vodného toku správca vodného toku. Účastníkom vodoprávneho konania vo veci súhlasu podľa § 27 ods.1 je  len žiadateľ; ak sa súhlas týka vodného toku, aj správca vodného toku. 

     (4) V prípadoch, v ktorých rozhodnutie orgánu štátnej vodnej správy môže vo veľkom rozsahu ovplyvniť vodné pomery v obci alebo v územných obvodoch viacerých obcí alebo sa týka veľkého počtu účastníkov konania, oznámi orgán štátnej vodnej správy termín a predmet ústneho pojednávania verejnou vyhláškou, ktorá sa uverejní vo všetkých dotknutých obciach. V takýchto prípadoch je účastníkom konania aj obec. Na ústne pojednávanie pozve všetkých jemu známych účastníkov konania.

     (5) Pozvanie na ústne pojednávanie doručí orgán štátnej vodnej správy účastníkom konania do vlastných rúk najneskôr osem dní, v zložitejších prípadoch 30 dní pred dňom ústneho pojednávania. V tomto čase musia byť vyvesené aj vyhlášky o oznámení ústneho pojednávania podľa odseku 4 spôsobnom v obci obvyklým. Orgán štátnej vodnej správy v obidvoch prípadoch upozorní, že na námietky, ktoré nebudú oznámené najneskôr na ústnom pojednávaní nemožno vziať zreteľ.

     (6) Ak rozhodnutie štátnej vodnej správy ovplyvní vodné pomery v obvode pôsobnosti iného orgánu štátnej vodnej správy alebo ak leží vodná stavba, o ktorej sa rozhoduje, sčasti v územnom obvode iného  orgánu štátnej vodnej správy, rozhodne vecne a miestne príslušný orgán štátnej vodnej správy po  prerokovaní s orgánmi štátnej vodnej správy územných obvodov, ktorých sa rozhodnutie týka.

     (7) V jednoduchých veciach, najmä ak možno rozhodnúť na základe podkladov  predložených  účastníkom vodoprávneho konania, rozhodne orgán štátnej vodnej správy neodkladne. V ostatných prípadoch rozhodne najneskoršie do 60dní, v osobitne zložitých prípadoch najneskoršie do troch mesiacov od začatia vodoprávneho konania. Ak nemožno vzhľadom na povahu veci rozhodnúť ani v tejto lehote, môže lehotu primerane predĺžiť odvolací orgán.

     (8) Orgán štátnej vodnej správy môže v prípadoch uvedených v odseku 4 doručiť rozhodnutie účastníkom konania verejnou vyhláškou s výnimkou žiadateľa, správcu vodného  toku prípadne toho, kto podal námietky.

     (9) Ak dôjde vo vodoprávnom konaní k protichodným stanoviskám medzi orgánmi štátnej správy spolupôsobiacimi v konaní, taký rozpor riešia orgány nadriadené týmto orgánom dohodou. Ak sa rozpor nepodarí odstrániť dohodou nadriadených orgánov, rozhodne ministerstvo po prerokovaní s príslušnými ústrednými orgánmi štátnej správy.

     (10) Ak orgán štátnej vodnej správy vydáva tomu istému žiadateľovi súčasne niekoľko povolení, môže tak urobiť v jednom rozhodnutí.

      (11) Orgán štátnej vodnej správy môže, ak je to v záujme ochrany vôd,  zmeniť alebo zrušiť podmienky rozhodnutia, ktorým sa vodná stavba povoľuje a rozhodnutia, ktoré sa týkajú zaobchádzania s nebezpečnými látkami,. 
 
     (12) Náklady na odborné posudky vo vodoprávnom konaní a pri vydávaní vyjadrení znáša ten, kto predložil žiadosť o vydanie rozhodnutia alebo vyjadrenia.

     (13) Orgán štátnej vodnej správy zastaví vodoprávne konanie, ak žiadateľ nedoplní žiadosť v určenej lehote alebo ak sa vo vodoprávnom konaní preukáže, že odpadol dôvod konania.
 
     (14) V konaní vo veci povolenia na vypúšťanie odpadových vôd zo spaľovne odpadov alebo zo zariadenia na spoluspaľovanie odpadov postupuje orgán štátnej vodnej správy aj podľa osobitného predpisu.58)

      (15) Na  právne  úkony  vykonávané  podľa  § 19 ods. 2, § 28, § 36 ods. 7, § 39 ods. 9, § 36 ods. 8 písm. b) a c), § 41 ods. 8, § 51 ods. 1, § 56 ods. 4, § 67 ods. 3 sa nevzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní s výnimkou ustanovení o miestnej príslušnosti.
     
     (16) Orgán štátnej vodnej správy príslušný na vydanie povolenia podľa § 21 ods. 1 písm. c) § 26, súhlasu podľa § 27 a vyjadrenia podľa § 28 je v integrovanom povoľovaní dotknutým orgánom. 59)

       (17) Súdy nepreskúmavajú rozhodnutia o 
a) povoleniach na osobitné užívanie vôd (§ 21 ods. 1),
b) povoleniach na vodné stavby (§ 26), 
c)	 schválení manipulačného poriadku vodnej stavby  (§ 57),
d)	 určení ochranného pásma vodárenských zdrojov (§ 32).

JEDENÁSTASTA  ČASŤ
ZODPOVEDNOSŤ ZA PORUŠENIE POVINNOSTÍ

§ 74
Správne delikty

       (1) Orgán štátnej vodnej správy uloží pokutu právnickej osobe alebo fyzickej osobe- podnikateľovi ktorá, 
a)	odoberie povrchové vody bez povolenia orgánu štátnej vodnej správy alebo v rozpore s ním [( § 21 ods. 1 písm. a) bod 1.], 
b)	odoberie podzemné vody bez povolenia orgánu štátnej vodnej správy alebo v rozpore s ním [§ 21 ods. 1 písm. b) bod 1.],
c)	užíva povrchové vody na ich vzdúvanie a na iný spôsob akumulácie alebo užíva podzemné vody na ich akumuláciu alebo  čerpanie za účelom znižovania ich hladiny alebo na umelé zvyšovanie ich množstva povrchovou vodou bez povolenia orgánu štátnej vodnej správy alebo v rozpore s ním [§ 21 ods. 1. písm. a) bod 2. a § 21 ods. 1. písm. b) bod 2. až 4. ],
d)	využíva hydroenergetický potenciál vodných tokov  bez povolenia orgánu štátnej vodnej správy alebo v rozpore s ním [§ 21 ods. 1. písm. a) bod 3.],
e)	vypúšťa odpadové vody alebo osobitné vody do povrchových vôd alebo do podzemných  vôd  bez povolenia orgánu štátnej vodnej správy alebo v rozpore s ním [(§ 21 ods.1 písm. c) ],
f)	 vypúšťa vody z povrchového odtoku do povrchových vôd alebo  do podzemných vôd, čerpá podzemné vody pri hydrogeologickom prieskume a  pri zakladaní stavieb pri znižovaní znečistenia podzemných vôd a  následne ich vypúšťa do povrchových vôd alebo do podzemných bez povolenia orgánu štátnej vodnej správy alebo v rozpore s ním [§ 21 ods. 1. písm. d), f) a g) ],
g)	využíva povrchové vody alebo podzemné vody na hospodársky chov rýb alebo na chov  vodnej hydiny alebo iných živočíchov za účelom podnikania bez povolenia orgánu štátnej vodnej správy alebo v rozpore s ním [§ 21ods. 1. písm. e)],
h)	vykonáva činnosti, ktoré môžu ovplyvniť vodné pomery  bez povolenia alebo súhlasu orgánu štátnej vodnej správy alebo v rozpore s nimi [§ 23 a § 27 ods. 1 písm. e) ],
i)	porušuje povinnosti ustanovené v § 39 pri zaobchádzaní s nebezpečným látkami,
j)	znečistí povrchové vody alebo podzemné vody porušením povinností ustanovených v § 39  pri zaobchádzaní s nebezpečnými látkami,
k)	nezabezpečuje odborný technicko-bezpečnostný dohľad nad prevádzkou vodnej stavby, ktorej stav môže ohroziť bezpečnosť osôb alebo majetku podľa § 56 ods.5,
l)	prevádzkuje vodnú stavbu bez manipulačného poriadku schváleného orgánom štátnej vodnej stavby alebo v rozpore s ním (§ 57 ods.1),
m)	neumožní kontrolným orgánom prístup do objektov a zariadení na vykonávanie potrebného zisťovania alebo na požiadanie neposkytne potrebné údaje a úplné informácie (§ 68)
n)	neplní iné povinnosti ustanovené týmto zákonom alebo povinnosti podľa neho uložené orgánom štátnej vodnej správy.

     (2) Za porušenie povinností na úseku stavebného poriadku orgány štátnej vodnej správy ukladajú pokuty podľa osobitných predpisov.60)

      (3) Inšpekcia ukladá pokuty za porušenie povinností ustanovených v odseku 1 v tých prípadoch, v ktorých má pôsobnosť na výkon štátneho vodoochranného dozoru.

      (4) Výnosy pokút uložených podľa tohto zákona sú príjmom štátneho rozpočtu.

§ 75
Pokuty

(1)	Pokutu podľa § 74 ods. 1 písm. a) tohto zákona  možno uložiť v sume vypočítanej ako násobok sadzby 5 Sk za 1m3 a  množstva nepovolene odobratých povrchových vôd, najdlhšie za  obdobie jedného roka od jeho zistenia. Najnižšiu pokutu možno uložiť vo výške  10 000 Sk.

(2)	Pokutu podľa § 74 ods. 1 písm. b)  tohto zákona  možno uložiť v sume vypočítanej ako násobok sadzby 15 Sk za 1m3 a množstva nepovolene odobratých podzemných vôd najdlhšie za  obdobie jedného roka od jeho zistenia. Najnižšiu pokutu možno uložiť vo výške  20 000 Sk.

(3)	Pokutu podľa § 74 ods. 1 písm. e) tohto zákona  možno uložiť do výšky trojnásobku odplát za ročné vypúšťanie odpadových vôd alebo osobitných vôd . Ak nemožno takto určiť výšku pokuty, vypočíta sa ako násobok sadzby 15 Sk za 1m3 a množstva vypúšťaných odpadových vôd alebo osobitných vôd, najdlhšie za obdobie jedného roka. Najnižšiu pokutu možno uložiť vo výške 30 000 Sk.

(4)	Pokutu   podľa  § 74 ods. 1 písm.  c)  a j)   tohto   zákona  možno  uložiť  do  výšky  500 000 Sk.

(5)	Pokutu podľa  § 74 ods. 1 písm. f) až i)  tohto zákona možno uložiť do výšky 200 000 Sk.

(6)	Pokutu  podľa § 74 ods.1 písm. d),  k)  a l)   tohto zákona  možno  uložiť  do  výšky 
2 000 000 Sk.

(7)	 Pokutu podľa  § 74 ods. 1 písm. n) tohto zákona možno uložiť do výšky 100 000 Sk.

(8)	Pokutu podľa  § 70 ods. 1 písm. m) tohto zákona možno uložiť do výšky 20 000 Sk.

         (9) Ak nepovoleným vypúšťaním odpadových vôd alebo nedovoleným zaobchádzaním s nebezpečnými látkami dôjde k mimoriadnemu zhoršeniu vôd, pokutu možno uložiť až do výšky 5 000 000  Sk.

§ 76
Ukladanie pokút

(1)	Pri ukladaní pokuty podľa § 75 ods. 3 až 7 a 9 sa prihliada najmä na  škodlivé následky porušenia povinností, na okolnosti, za ktorých sa povinnosti porušili, a ako sa právnická osoba alebo fyzická osoba, ktorá je  podnikateľom pričinila o odstránenie alebo zmiernenie škodlivých následkov.

    (2) Pokuta podľa § 74 ods. 1 písm. n) sa neuloží, ak sa súčasne porušili povinnosti, za ktoré sa ukladá pokuta podľa § 70 ods. 1 písm. a) až l).

     (3) Konanie o uložení pokuty možno začať najneskoršie do jedného roka odo dňa, keď sa orgán štátnej vodnej správy dozvedel o porušení povinností, najdlhšie však do uplynutia troch rokov odo dňa, keď k porušeniu povinnosti došlo.

     (4) Konanie o uložení pokuty vykoná orgán štátnej vodnej správy, ktorý ako prvý zistil porušenie povinností. 

     (5) Pokuta je splatná do 15 dní odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia, ak orgán štátnej vodnej správy neurčí lehotu jej splatnosti inak.

§ 77
Priestupky

(1)	Priestupku na úseku ochrany vôd, vodných tokov a vodných stavieb  sa dopustí ten, kto
a) vykonáva plavbu plavidlom so spaľovacím motorom na povrchových vodách     
      nachádzajúcich sa v ochranných pásmach vodárenských zdrojov, na vodných nádržiach    
     určených na hospodársky chov rýb a na odkrytých podzemných vodách ( § 19 ods. 2),
b) vysádza, stína a odstraňuje stromy a kry v korytách,  na pobrežných pozemkoch 
    a v inundačných územiach alebo ťaží riečny materiál z pozemkov  tvoriacich koryto, bez 
    povolenia orgánu štátnej vodnej správy alebo v rozpore s ním [(§ 23 ods. 1 písm. a) a b),
c) odoberá povrchové vody alebo podzemné vody alebo vypúšťa odpadové vody do 
     povrchových vôd alebo do podzemných vôd  bez povolenia orgánu štátnej vodnej 
    správy  alebo  v rozpore s nim [(§ 21 ods. 1 písm. a) bod. 1 a písm. b) bod 1 a písm. c)],
d) uskutočňuje, mení alebo odstraňuje vodnú stavbu bez povolenia  orgánu štátnej vodnej 
     správy  alebo  v rozpore s ním (§ 26),
e) porušuje zákazy a obmedzenia poškodzujúce alebo ohrozujúce kvalitu alebo zdravotnú 
    bezchybnosť v ochranných pásmach vodárenských zdrojov ( § 32), 
f) mení smer koryta vodného toku, poškodzuje brehy, ukladá predmety do vodného toku,    
    ktoré môžu ohroziť plynulosť odtoku vody v koryte, zdravie ľudí a ich bezpečnosť alebo 
   ukladá predmety na miesta, z ktorých môžu byť splavené do vodného toku (§ 47 ods. 1),
g) poškodzuje vodné stavby a ich funkcie najmä tým, že ťaží zeminu z ochranných hrádzi, 
    vysádza na nich dreviny, pasie na nich alebo preháňa cez ne hospodárske zvieratá, jazdí 
    po  nich motorovými vozidlami (§ 55 ods. 1), 
h) poškodzuje ciachy, vodočty, vodomery a iné meracie zariadenia a poškodzuje plavebné    
    znaky a výstražné tabule (§ 55 ods. 1),
i) umýva motorové vozidlá a mechanizmy v povrchových vodách alebo v odkrytých 
    podzemných vodách, alebo na miestach, z ktorých by uniknuté pohonné látky mohli 
    vniknúť do povrchových vôd alebo do podzemných vôd (§ 39 ods. 10). 

(2)	Za priestupok podľa 
a) odseku 1 písm. i) možno uložiť pokutu do 2 000 Sk,
b) odseku 1 písm. b), c), a f) možno uložiť pokutu do 3 000 Sk,
c) odseku 1 písm. a), d) e), g) a h) možno uložiť pokutu do 5 000 Sk.

     (3) Priestupky podľa 
a)odseku 1 písm. b), f) až i) prejednáva obec,
b) odseku 1 písm. a), c) až e) prejednáva obvodný úrad životného prostredia.

     (4) Na priestupky a na ich prejednávanie sa vzťahujú všeobecné predpisy o priestupkoch.61)  

(5) Výnosy z pokút uložených za priestupky podľa
a)	odseku 1 písmena b), f) až i) sú príjmom rozpočtu obce,
b)	odseku 1 písm. a), c) až e) sú príjmom štátneho rozpočtu.

DVATÁSTA ČASŤ
SPOPLATŇOVANIE  ZA  UŽÍVANIE  VÔD

§ 78
Platby a poplatky za užívanie vôd

(1)	Platbou za užívanie vôd na účely tohto zákona je finančná náhrada nákladov za poskytnuté výrobky a ostatné vodohospodárske služby, za využívanie hydroenergetického potenciálu a za využívanie energetickej vody.

(2)	Platby za užívanie povrchových vôd podľa odseku 3 písm. a) až c) sú povinní platiť tí, ktorí užívajú povrchové vody.  Platby za používanie vôd podľa odseku 3 písm. d) uhrádza štát.

(3)	Platbami za užívanie povrchových vôd  sa spoplatňujú  vodohospodárske služby, ktoré poskytuje správca vodného toku  a slúžia na úhradu nákladov spojených so správou vodných tokov a správou povodia. Platby sa platia za
a) odbery a dodávky povrchovej vody v množstve nad 15 000 m3 ročne alebo 1 250 
 m3 mesačne,
b) využívanie hydroenergetického potenciálu vodných tokov na vodných stavbách vo 
 vlastníctve alebo v správe správcu  vodného toku pri inštalovanom výkone väčšom 
 ako 100 kW,
c) odbery energetickej  vody z vodných tokov na vodných stavbách vo vlastníctve 
 využívateľa hydroenergetického potenciálu  vodného toku pri inštalovanom výkone 
 väčšom ako 100 kW,
d) používanie vôd na plavbu  na vodných cestách a na poskytovanie ďalších služieb vo verejnom záujme.

        (5) Výšku platieb za užívanie povrchových vôd podľa odseku 3 písm. a) až c) určuje Úrad pre reguláciu sieťových odvetví62) a oznamuje ich užívateľom povrchových vôd najneskôr do 15. decembra bežného roka predchádzajúceho roku, v ktorom sa tieto platby uplatnia.

    (6) Povinnosť platiť platby podľa odseku 1 sa nevzťahuje na 
a) napúšťanie odstavených ramien vodných tokov, tvoriacich chránený biotop rastlín 
     a živočíchov,
b)napúšťanie verejných kúpalísk,
c) protipožiarne opatrenia,
d) prevádzku rybochovných zariadení a rybníkov na  napúšťanie vodných nádrží osobitne 
    vhodných na chov rýb.

       (7) Platby sa platia správcovi vodného toku a sú jeho príjmom.

§ 79
Poplatky za odbery podzemných vôd a za vypúšťanie odpadových vôd

(1)	Poplatkom na účely tohto zákona je finančná náhrada za odber podzemnej vody a za vypúšťanie odpadových vôd do povrchových vôd.

(2)	 Poplatky za odbery podzemných vôd je povinný platiť  ten, kto odoberá podzemné vody v množstve presahujúcom 15 000 m3 za kalendárny rok alebo 1 250 m3 za mesiac.

         (3) Povinnosť platiť poplatky podľa odseku 1 sa nevzťahuje na odbery podzemných vôd pri 
a)  hydrogeologickom prieskume, 
b)  čerpaní znečistených podzemných vôd za účelom zníženia ich znečistenia,     
  c) hydraulickej ochrane podzemných vôd pred znečistením, 
a)	 zakladaní stavieb,  
b)	 odvodnení pozemkov,
c)	 napúšťaní rybochovných zariadení, nádrží a rybníkov na chov rýb,
d)	 odberoch v  záhradkových osadách pre spoločný závlahový systém.

	(4) Poplatky za vypúšťanie odpadových vôd platí ten, kto vypúšťa odpadové vody do povrchových vôd v množstve presahujúcom 10.000 m3 za kalendárny rok alebo 1.000 m3 za mesiac a prekročí v príslušnom ukazovateli znečistenia ustanovené limity[(§ 82 ods. 1 písm. c) ].

	(5) Povinnosť platiť poplatky podľa odseku 3 sa nevzťahuje na vypúšťanie odpadových vôd  z
a)  prietočného chladenia turbín, 
b)  odľahčovacích objektov stokovej siete. 

           (6) Poplatky za odbery podzemných vôd a za vypúšťanie odpadových vôd vyberá správca vodohospodársky významného vodného toku a  sú príjmom štátneho rozpočtu.

	        (7) Návrh na výšku poplatkov podáva na základe vlastného výpočtu  ten, kto odoberá podzemné vody a ten, kto vypúšťa  odpadové vody v poplatkovom priznaní. Správca vodohospodársky významného vodného toku určuje  skutočnú výšku poplatkov za kalendárny rok a výšku preddavkov, sleduje platenie preddavkov a rozhodnutím 57) vydá výkaz výšky nedoplatkov alebo  preplatkov. Správca vodohospodársky významného vodného toku je oprávnený vykonávať  kontrolu  skutočného  odoberania podzemných vôd a vypúšťania odpadových vôd v priebehu kalendárneho roka. 
         
           (8) Výkaz nedoplatkov za odbery podzemnej vody a za vypúšťanie odpadových vôd za predchádzajúci kalendárny rok je exekučným titulom podľa osobitného predpisu. 63) 

tRINáSTA  ČASŤ
PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

§ 80
Prechodné ustanovenia

          (1) Práva a povinnosti vyplývajúce z doterajších povolení  zostávajú v platnosti, ak tento zákon neustanovuje inak.

         (2) Chránené vodohospodárske oblasti vyhlásené podľa doterajších predpisov sa považujú za chránené vodohospodárske oblasti podľa tohto zákona.

       (3) Ochranné pásma určené na ochranu výdatnosti, kvality alebo zdravotnej  nezávadnosti vodných zdrojov podľa doterajších predpisov sa považujú za ochranné pásma  vodárenských zdrojov podľa tohto zákona.

      (4) Orgány štátnej  vodnej správy sú povinné pri rozhodovaní, vydávaní vyjadrení a pri vykonávaní ostatných opatrení podľa tohto zákona vychádzať z vodných plánov v platnom znení až do doby schválenia nových vodných plánov. 

      (5) Vodné toky, ktoré spravuje správca vodohospodársky významných vodných tokov podľa doterajších predpisov zostávajú v ich správe podľa tohto zákona. Vodné toky, ktoré ku dňu účinnosti tohto zákona spravujú iné štátne organizácie ako správca vodohospodársky významného vodného toku podľa doterajších predpisov, zostávajú v ich správe až do doby prevzatia ich správy správcom vodohospodársky významných vodných tokov alebo do prevedenia ich správy na základe rozhodnutia ministerstva (§ 51 ods. 1).

       (6) Právnické osoby alebo fyzické osoby, ktoré vykonávajú činnosti podľa § 21 ods. 1 písm. a) bod 2 a 3  a písm. b) bod 2 až 5, § 21 ods. 1 písm. e) a f) tohto zákona, sú povinné požiadať  orgán štátnej vodnej správy o vydanie povolenia na tieto činnosti  najneskoršie do  šesť mesiacov odo dňa účinnosti tohto zákona, inak sa jeho činnosť považuje za činnosť v rozpore s týmto zákonom.

      (7) Ustanovenie za člena vodnej stráže podľa doterajších predpisov zaniká dňom nadobudnutia účinnosti tohto zákona. 

      (8) Orgán štátnej vodnej správy na základe oznámenia podľa doterajších  predpisov preskúma povolenie a skutočné vypúšťanie odpadových vôd alebo osobitných vôd do povrchových vôd alebo podzemných vôd a do verejnej kanalizácie. Ak zistí, že sú povolenia v súlade s ustanoveniami tohto zákona, ponechá povolenie v platnosti. Ak je povolenie, alebo skutočné vypúšťanie odpadových vôd v rozpore s ustanoveniami tohto zákona alebo presahuje ustanovené limitné hodnoty znečistenia, rozhodne v akom rozsahu a za akých podmienok povoľuje ich ďalšie vypúšťanie. V povolení súčasne určí prípustné hodnoty znečistenia a lehotu po uplynutí ktorej platnosť povolenia zaniká. Táto lehota nemôže byť 
a)	pri vypúšťaní odpadových vôd  do podzemných  vôd dlhšia ako  31. december 2005,  
b)	pri vypúšťaní komunálnych odpadových vôd do povrchových vôd  z aglomerácií nad 10 000 ekvivalentných obyvateľov dlhšia ako 31.  december 2010   a z  aglomerácií od 
      2 000 do 10 000 ekvivalentných obyvateľov dlhšia ako 31. december 2015,
c)	pri vypúšťaní priemyselných odpadových vôd s obsahom obzvlášť škodlivých látok  dlhšia ako 31. december  2006 a s obsahom škodlivých látok dlhšia ako  31. december  2009.

       (9) Orgán štátnej vodnej správy pri rozhodovaní podľa odseku 8 písm. a) vychádza z výsledkov predchádzajúceho zisťovania vykonaného podľa § 37 ods. 1 tohto zákona.  

      (10) Vodoprávne konania začaté a neskončené pred účinnosťou tohto zákona sa dokončia podľa predpisov platných do účinnosti tohto zákona.

     (11) Zaradenie vodných stavieb do kategórií na účely odborného technicko-bezpečnostného dohľadu podľa doterajších právnych predpisov zostávajú v platnosti.

§ 81
Splnomocňovacie ustanovenia

(1)	Vláda ustanoví nariadením 
a)	požiadavky na kvalitu povrchovej vody a kvalitatívne ciele povrchovej vody určenej na odber  pitnej vody, vody  určenej na závlahy a vody vhodnej pre život a reprodukciu pôvodných druhov rýb a rozsah monitorovania týchto vôd ( § 6 až 10),
b)	limitné hodnoty znečistenia odpadových vôd a osobitných vôd vypúšťaných do povrchových vôd alebo podzemných vôd, osobitne pre ich vypúšťanie v citlivých oblastiach, a limitné hodnoty znečistenia priemyselných odpadových vôd obsahujúcich  škodlivé látky a obzvlášť škodlivé látky vypúšťaných do povrchových vôd (§ 36 až 38) a požiadavky na vypúšťanie odpadových vôd z odľahčovacích objektov a z povrchového odtoku, 
c)	výšku platieb, poplatkov, podrobnosti súvisiace so spoplatnením užívania vôd, druh a rozsah ďalších spoplatnených vodohospodárskych služieb a výkonov,
d)	citlivé oblasti (§ 33),
e)	zraniteľné oblasti (§ 34).

         (2) Ministerstvo ustanoví  všeobecne záväzným  právnym predpisom podrobnosti o
a)	výkone niektorých činností súvisiacich so zisťovaním výskytu a hodnotením 
stavu povrchových vôd a podzemných  vôd, o vedení evidencie o vodách a o vodnej bilancii (§ 4, 6 a   § 29),
b)	určovaní stavu povrchových vôd a stavu podzemných vôd (§ 4),
c)	monitorovaní stavu povrchových vôd a stavu podzemných vôd (§ 4),
d)	spôsobe  a  rozsahu  oznamovania údajov o odberoch povrchových vôd, podzemných vôd a osobitných vôd a o vypúšťaní  odpadových vôd  (§ 6),
e)	povodiach a čiastkových povodiach a o vodnom plánovaní (§10 až 12),
f)	využívaní hydroenergetického potenciálu vodných tokov (§ 21 ods. 1 písm. a bod. 3),
g)	technických úpravách a o znášaní nákladov s nimi spojených  (§ 28 ods. 7).
h)	určovaní ochranných  pásiem vodárenských zdrojov a o opatreniach na ochranu vôd,
i)	zaobchádzaní s nebezpečnými látkami a o náležitostiach havarijného plánu a o postupe pri riešení  mimoriadneho zhoršenia vôd (§ 39  a  41),
j)	o výkone odborného technicko-bezpečnostného dohľadu a o zaraďovaní vodných stavieb do jednotlivých kategórií (§ 56),
k)	výkone vodnej stráže (§ 69),
l)	využívaní hydroenergetického potenciálu vodných tokov.

         (3) Zoznam vodohospodársky významných vodných tokov a vodárenských vodných tokov ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo.

         (4) Program poľnohospodárskej činnosti vo vyhlásených zraniteľných oblastiach ustanoví všeobecne záväzným právnym predpisom ministerstvo pôdohospodárstva. 

§ 82
Záverečné ustanovenie

Týmto zákonom sa do právneho poriadku Slovenskej republiky transponujú smernice Európskeho parlamentu a Rady uvedené v prílohe č. 6.

§ 83
Zrušovanie ustanovenia

        Zrušuje sa zákon č. 184/2002 Z. z. o vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (vodný zákon) v znení zákona č. 245/2003 Z.z. o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

Čl. II

Zákon Slovenskej národnej rady  č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení  zákona Slovenskej  národnej rady  č. 524/1990 Zb., zákona Slovenskej  národnej  rady č. 266/1992  Zb.,  zákona  Slovenskej národnej  rady č. 295/1992  Zb., zákona  Slovenskej národnej  rady č. 511/1992  Zb., zákona  Národnej  rady   Slovenskej  republiky č. 237/1993  Z.z.,  zákona   Národnej  rady  Slovenskej  republiky č. 42/1994  Z.z.,   zákona  Národnej  rady   Slovenskej  republiky č. 248/1994  Z.z.,  zákona   Národnej  rady  Slovenskej  republiky č. 249/1994  Z.z.,  zákona Národnej  rady  Slovenskej  republiky č. 250/1994  Z.z.,  zákona   Národnej  rady  Slovenskej  republiky č. 202/1995  Z.z.,  zákona   Národnej  rady  Slovenskej  republiky č. 207/1995  Z.z.,  zákona   Národnej  rady  Slovenskej  republiky č. 265/1995  Z.z.,  zákona   Národnej  rady  Slovenskej  republiky č. 285/1995  Z.z.,  zákona   Národnej  rady  Slovenskej  republiky č. 160/1996  Z.z., zákona   Národnej  rady  Slovenskej  republiky č. 168/1996 Z.z.,  zákona č. 143/1998 Z.z.,  nálezu Ústavného súdu Slovenskej  republiky č. 319/1998  Z.z., zákona  č. 298/1999 Z.z., zákona   č. 313/1999   Z.z.,   zákona   č. 195/2000  Z.z.,  zákona č. 211/2000  Z.z.,  zákona  č. 367/2000  Z.z.,  zákona č. 122/2001 Z.z., zákona  č. 223/2001 Z.z. a  zákona č. 253/2001 Z.z.  sa mení takto:

    § 34 sa zrušuje.

                                                               Čl. III
účinnosť

	Tento zákon nadobúda účinnosť dňom nadobudnutia platnosti Zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k Európskej únii.

                                                         
      Príloha č. 1
k zákonu č. .../2002 Z.z.

ZOZNAM SKUPÍN OBZVLÁŠŤ ŠKODLIVÝCH LÁTOK, ŠKODLIVÝCH LÁTOK 
A IM PRÍBUZNÝCH LÁTOK

ZOZNAM I

Obzvlášť škodlivé látky

Obzvlášť škodlivé látky sú látky, ktoré patria k  týmto skupinám látok, vybraných hlavne na základe ich toxicity, rozložiteľnosti a bioakumulácie s výnimkou tých, ktoré sú biologicky neškodné alebo sa rýchlo menia na látky biologicky neškodné: 

1.	Organohalogénové zlúčeniny a látky, ktoré môžu vytvárať takéto zlúčeniny vo vodnom prostredí
2.	Organické zlúčeniny fosforu
3.	Organické zlúčeniny cínu
4.	Látky, ktoré majú vo vodnom prostredí, alebo pôsobením vodného prostredia karcinogénne, mutagénne, alebo teratogénne účinky
5.	Ortuť a jej zlúčeniny
6.	Kadmium a jeho zlúčeniny
7.	Perzistentné minerálne oleje a uhľovodíky ropného pôvodu
8.	Kyanidy
9. 	Perzistentné syntetické látky, ktoré sa môžu plávať na hladine, zostávať 
v suspenzii, alebo   klesať ku dnu, a ktoré môžu zamedzovať akékoľvek použitie vôd

Obzvlášť škodlivé látky sú uvedené v osobitnom predpise1); 

ZOZNAM II

Škodlivé látky

Škodlivé látky sú jednotlivé látky a skupiny látok, ktoré majú škodlivý vplyv na vodné prostredie, ktorý však môže byť obmedzený na danú oblasť v závislosti na charaktere recipientu a mieste, v ktorom sú tieto látky vypúšťané. 

1.    polokovy, kovy a ich zlúčeniny
1. 	Zinok						11. Cín
2. 	Meď						12. Bárium
3. 	Nikel						13. Berýlium
4. 	Chróm						14. Bór
5. 	Olovo						15. Urán
6. 	Selén						16. Vanád
7. 	Arzén						17. Kobalt
8. 	Antimón					18. Tálium
9. 	Molybdén					19. Telúr
     10. Titán						20. Striebro

2.	Biocídy a ich deriváty, ktoré nie sú uvedené medzi obzvlášť škodlivými látkami a im príbuznými látkami,

3.	Látky, ktoré majú škodlivý vplyv na chuť, alebo pach vody a zlúčeniny spôsobujúce vznik takýchto látok vo vode,

4.	Toxické, alebo perzistentné organické zlúčeniny kremíka a látky, ktoré môžu spôsobiť vznik takýchto látok vo vodách, s výnimkou tých, ktoré sú biologicky neškodné, alebo sa rýchlo vo vode menia na neškodné látky,

5.	Rozložiteľné minerálne oleje a uhľovodíky ropného pôvodu,

6.	Fluoridy,

7.	Látky, ktoré majú nepriaznivý vplyv na rovnováhu kyslíka vo vode (merané ako ukazovatele BSK5 a CHSK) a tie, ktoré môžu prispieť k eutrofizácii (predovšetkým zlúčeniny dusíka a fosforu),

8.	Silážne šťavy, priemyselné a organické hnojivá a ich tekuté zložky.

                                                                               Príloha 2
k zákonu č. .../2002 Z .z.

ZÁSADY NA VYPRACOVANIE PROGRAMU MONITOROVANIA KVALITY VÔD V ZRANITEĽNÝCH OBLASTIACH

1.	Na vyhodnocovanie účinnosti programov poľnohospodárskych činností sa vypracúvajú a realizujú programy monitorovania, ktoré sú zamerané na sledovanie obsahu dusičnanov v povrchových vodách a v podzemných vodách vo vybraných pozorovacích miestach, čo umožní ustanoviť rozsah znečistenia vôd dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov.

2.	Na účely vyhlasovania a revízie zraniteľných oblastí treba dodržať tieto zásady:

a)	do jedného roka od nadobudnutia účinnosti tohto zákona monitorovať koncentrácie dusičnanov v povrchových vodách v priebehu jedného roka, pričom:
1.	miesto odberu vzoriek vody na povrchových tokoch je totožné s profilom odberu povrchovej vody určenej na odber pitnej vody pred jej ďalšou úpravou, alebo v iných vybraných reprezentatívnych miestach.; odber vzoriek vody sa vykonáva najmenej jeden raz za mesiac, v období povodňových stavov častejšie,
2.	vzorky podzemných vôd treba pravidelne odoberať v oblastiach s výskytom významných kolektorov podzemnej vody, z ktorých sú odoberané vody na zásobovanie obyvateľstva pitnou vodou; vzorky podzemnej vody treba odberať tak, aby reprezentovali kvalitu vody využívanej na pitne účely počas celého roka,

b)	programy monitorovania treba opakovať minimálna každé štyri roky, s výnimkou tých pozorovacích objektov, kde koncentrácia dusičnanov vo všetkých predchádzajúcich vzorkách bola nižšia ako 25 mg.l-1 a kde neboli zistené žiadne skutočnosti, ktoré by mohli viesť k zvýšeniu ich koncentrácie. V takýchto prípadoch program monitorovania je treba opakovať iba raz za osem rokov,

c)	stav eutrofizácie v povrchových vodách posudzovať každé štyri roky,

3.	určiť rozsah a spôsob monitorovania a jeho hodnotenia.

                                                                                     Príloha č. 3
k zákonu č. .../2002 Z. z.

KRITÉTIÁ NA IDENTIFIKÁCIU CITLIVÝCH OBLASTÍ

Vodný útvar sa identifikuje ako citlivá oblasť, ak patrí do jednej z nasledujúcich skupín:

1.	Prírodné sladkovodné jazerá a iné vodné útvary, ktoré sa pokladajú za eutrofické, alebo ktoré sa v blízkej budúcnosti môžu stať eutrofickými, ak sa neuskutočnia opatrenia proti eutrofizácii. Pri posudzovaní, ktoré živiny by mali byť znížené ďalším čistením, sa môže zohľadniť slabá výmena objemu vody v jazerách alebo vo vodných nádržiach, čím môže dochádzať k jej akumulácii v dôsledku nedostatočného prítoku. V týchto oblastiach sa musí zahrnúť odstraňovanie fosforu, pokiaľ sa preukáže, že odstraňovanie fosforu nebude mať účinok na úroveň eutrofizácie. V miestach vypúšťania odpadových vôd z veľkých sídelných útvarov, z ktorých sa môžu do povrchových vôd dostať dusičnany, posúdiť tiež odstraňovanie dusičnanov.

2. 	Povrchové vody určené na odber pitnej vody, ktoré by mohli obsahovať vyššie koncentrácie nutrientov ako sú stanovené v osobitnom predpise, ktorý vydá vláda, ak sa nepodniknú príslušné opatrenia.

3. 	Oblasti, kde z výsledkov monitoringu je evidentný stúpajúci trend koncentrácií nutrientov a ak by sa nevykonali príslušné opatrenia a tento trend by pokračoval, je potrebné ďalšie čistenie, okrem čistenia uvedeného v  § 36 tohto zákona.

                                                                                   Príloha č. 4
k zákonu č. .../2002 Z. z.

KRITÉRIÁ NA IDENTIFIKÁCIU VD V  ZRANITEĽNÝCH  OBLASTIACH

A. Zraniteľné oblasti podľa § 34  ods. 1 tohto zákona sa identifikujú okrem iného 
       s použitím nasledujúcich kritérií:

1.	či povrchové vody najmä tie, ktoré sú využívané alebo sú určené na odber pitnej vody, obsahujú alebo môžu obsahovať vyššiu koncentráciu dusičnanov ako je stanovené v osobitnom predpise, ktorý vydá vláda, ak sa neuskutočnia opatrenia podľa § 34 a 35 tohto zákona,

2.	či podzemné vody obsahujú viac ako 50 mg/l dusičnanov, alebo môžu obsahovať viac ako 50 mg/l dusičnanov, ak sa neuskutočnia opatrenia podľa § 34 a 35 tohto zákona,

3.	či v jazerách, odkrytých podzemných vodách alebo iných vodných útvaroch nedochádza k eutrofizácii alebo v blízkej budúcnosti sa môžu stať eutrofickými, ak sa neuskutočnia opatrenia podľa § 30 a 31 tohto zákona.

B. 	Pri použití týchto kritérií sa tiež zohľadnia:

1.	fyzikálne a environmentálne charakteristiky vôd a územia, vrátane spôsobu jeho poľnohospodárskeho využívania,

2.	súčasný stav poznatkov o vplyvoch zlúčenín dusíka na  životné prostredie (voda a pôda),

3.	súčasný stav poznatkov o vplyve opatrení uskutočnených podľa § 34 a 35 tohto zákona.

                                                                                          Príloha  č. 5 
k zákonu č. .../2002 Z.z

ZÁKLADNÉ PODMIENKY PRE VYPRACOVANIE KÓDEXU SPRÁVNEJ POĽNOHOSPODÁRSKEJ PRAXE A  PROGRAMU POĽNOHOSPODÁRSKYCH ČINNOSTÍ

A. KÓDEX SPRÁVNEJ POĽNOHOSPODÁRSKEJ PRAXE

1.	Kódex správnej poľnohospodárskej praxe, ktorého cieľom je zníženie znečistenia dusičnanmi a zohľadnenie podmienok v rôznych regiónoch musí obsahovať tieto opatrenia:
1.	obdobie, kedy je aplikácia hnojív na pozemky nevhodná,
2.	aplikáciu hnojív na pozemky s veľkým sklonom terénu,
3.	aplikáciu hnojív na pozemky nasýtené vodou, zaplavené, zamrznuté alebo pokryté 
      snehom,
4.	podmienky pre aplikáciu hnojív na pozemky v blízkosti vodných tokov,
5.	kapacitu a konštrukciu skladovacích nádrží1) pre organické hnojivá, vrátane opatrení na organických hnojív do podzemných vôd a povrchových vôd a výtokom z uskladnených rastlinných materiálov napríklad siláž,
6.	postupy na aplikáciu priemyselných hnojív a organických hnojív na pozemky, vrátane množstva a rovnomernosti ich aplikácie, ktoré budú udržiavať transport živín z pôdy do vody na prijateľnej úrovni.

2.	V kódexe správnej poľnohospodárskej praxe môžu byť zahrnuté aj tieto opatrenia:
1.	hospodárenie na pozemkoch, vrátane používania systémov striedania plodín a 
      pomeru plôch pozemkov vyhradených na trvalé plodiny k jednoročným plodinám,
2.	udržiavanie aspoň minimálneho vegetačného porastu na pozemkoch, najmä počas 
daždivých období, ktorý odoberá z pôdy dusík; 2) v opačnom prípade môže dochádzať k znečisteniu vôd dusičnanmi,
3.	vypracovanie plánov hnojenia pre jednotlivé subjekty hospodáriace na pozemkoch a vedenie záznamov o použití hnojív,
4.	ochrana vody pred znečistením z povrchového odtoku a priesaku závlahových vôd. 

B. 	PROGRAM POĽNOHOSPODÁRSKYCH ČINNOSTÍ

Program poľnohospodárskych činností  obsahuje činnosti týkajúce sa:

1.	období, kedy je aplikácia určitých typov hnojív na pozemky zakázaná,

2.	kapacity skladovacích nádrží na organické hnojivá 3); táto kapacita musí presahovať kapacitu skladovacích nádrží, požadovanú na skladovanie počas najdlhšieho obdobia kedy je aplikácia na pozemky 4) v ohrozených oblastiach zakázaná, s výnimkou prípadov, kde je možné preukázať orgánu štátnej vodnej správy, že akékoľvek množstvo organického hnojiva, presahujúce skladovaciu kapacitu bude zneškodnené spôsobom, ktorý nepoškodí životné prostredie,

3.	obmedzení aplikácie hnojív na pozemky, v súlade so správnou poľnohospodárskou praxou a so zohľadnením charakteristík ohrozenej oblasti, najmä:
1.	pôdne podmienky, typ pôdy a sklon pozemkov,
2.	klimatické podmienky, zrážky a zavlažovanie,
3.	využitie pôdy a poľnohospodárske postupy, vrátane systémov striedania plodín na 
      základe rovnováhy medzi:
1.	predvídateľnými požiadavkami plodín na dusík a 
2.	prísunom dusíka do plodín z pôdy a z hnojenia zodpovedajúcemu:
1.	množstvu dusíka prítomného v pôde vtedy, keď ho plodina začne 
                      využívať v značnej miere (zostatkové množstvá na konci zimy,
2.	prísun množstva dusíka vzniklého mineralizáciou z organického dusíka 
                      v pôde,
3.	prírastky zlúčenín dusíka z organického hnojiva,
4.	prírastky zlúčenín dusíka z priemyselných hnojív 5) a iných hnojív.

4.	tieto  opatrenia  zabezpečia,  že  pre  jednotlivé hospodárske subjekty alebo dobytčiu
     jednotku 6) vrátane samotných zvierat, množstvo organických hnojív aplikovaných na 
pozemky  každý  rok, neprekročí špecifikované množstvo na hektár. Špecifické množstvo na hektár   je množstvo organického hnojiva, ktoré obsahuje 170 kg N; pričom
1.	pre prvý rok štvorročného obdobia programu činnosti je možné povoliť množstvo 
      hnojiva,7)  obsahujúce až 210 kg N,
2.	počas a po skončení prvého štvorročného obdobia programu činnosti je možné stanoviť odlišné množstvá hnojív ako je uvedené v predchádzajúcom. Tieto množstvá musia byť stanovené tak, aby nebránili dosiahnuť zníženie znečistenia vody spôsobeného dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov a zabránili ďalšiemu znečisťovaniu a musia 
3.	byť opodstatnené na základe objektívnych kritérií ako sú napríklad:
1.	rastliny s dlhou vegetačnou dobou,
2.	plodiny s vysokou absorpciou dusíka,
3.	vysoké zrážky v ohrozenej oblasti,
4.	pôdy s výnimočne veľkou kapacitou denitrifikácie, 
5. 	množstvá hnojív uvedené v bode 4 je možné vypočítavať na základe počtu 
         hospodárskych zvierat8).

Poznámky:
1.	skladovacia nádrž je nepriepustný nadzemný zásobník na uskladnenie hnojív,
2.	zlúčenina dusíka je akákoľvek látka, obsahujúca dusík, okrem molekulárneho plynného dusíka,
3.	organické hnojivo sú produkty odpadu vylučované hospodárskymi zvieratami, aj v spracovanej forme,
4.	aplikácia na pozemky znamená pridávanie látok do pôdy najmä rozptyľovaním po povrchu pôdy, vstrekovaním do pôdy, umiestnením pod povrch pôdy alebo zmiešaním s povrchovými vrstvami pôdy,
5.	priemyselné hnojivo je hnojivo vyrábané v priemyselnom procese, 
6.	dobytčia jednotka predstavuje 500 kg živej hmotnosti hospodárskych zvierat vynásobená koeficientom, stanoveným pre jednotlivé druhy hospodárskych zvierat,
7.	hnojivo je akákoľvek látka, obsahujúca zlúčeninu alebo zlúčeniny dusíka používaná na pozemky pre podporu rastu vegetácie, môže obsahovať organické hnojivo, zvyšky zo spracovania rýb a čistiarenský kal,
8.	hospodárske zvieratá  sú všetky zvieratá chované na spotrebu alebo zisk.

                                                                                         Príloha č. 6
k zákonu č. .../2002 Z.z

ZOZNAM TRANSPONOVANÝCH SMERNÍC

               Týmto zákonom sa úplne transponujú smernice Európskeho parlamentu  Rady 
1.	 Smernica Rady 75/440/EHS zo 16. júna 1975 o kvalite povrchových vôd určených na odber  pitnej vody
2.	Smernica Rady 76/160/EHS z 8. decembra 1975 o kvalite vody určenej na kúpanie 
3.	Smernica Rady 76/464/EHS zo 4. mája 1976 o znečistení spôsobenom určitými 
    nebezpečnými látkami vypúšťanými do vodného prostredia 
4.	Smernica Rady 78/659/EHS z 18. júna 1978 o kvalite sladkých vôd vyžadujúcich ochranu alebo zlepšenie kvality za účelom podpory života rýb 
5.	Smernica Rady 79/869/EHS z 9. októbra 1979 týkajúca sa metód merania a početnosti odberov a rozborov povrchových vôd určených na pitné účely
6.	Smernica Rady 80/68/EHS zo 17. decembra 1979 o ochrane podzemných vôd proti 
znečisteniu spôsobenému určitými nebezpečnými látkami 
7.	Smernica Rady 82/176/EHS z 22. marca 1982 pre limitné hodnoty a cieľové kvalitatívne ukazovatele pre odpadové vody s obsahom ortuti vypúšťané z výroby chlór - alkalickej elektrolýzy
8.	Smernica Rady 83/513/EHS z 26. septembra 1983 pre limitné hodnoty a cieľové kvalitatívne ukazovatele pre vypúšťanie látok s obsahom kadmia 
9.	Smernica Rady 84/156/EHS z 8. marca 1984 pre limitné hodnoty a cieľové kvalitatívne ukazovatele pre vypúšťanie látok s obsahom ortuti v iných výrobách než chlór - alkalická elektrolýza 
10.	Smernica Rady 84/491/EHS z 9. októbra 1984 pre limitné hodnoty a kvalitatívne 
ukazovatele pre vypúšťanie látok s obsahom hexa – chlórcyklohexánu
11.	Smernica Rady 86/280/EHS z 12. júna 1986 o hraničných hodnotách a kvalitatívnych cieľoch pre vypúšťanie niektorých nebezpečných látok uvedených v Zozname prílohy k Smernici Rady 76/464/EHS
12.	Smernica Rady 91/271/EHS z 21.mája 1991 o čistení mestských  odpadových vôd  
13.	Smernica Rady 91/676/EHS z 12 decembra 1991 o ochrane vôd pred znečistením 
   dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov
14.	Smernica 2000/60/ES Európskeho parlamentu a Rady z 23. októbra 2000, ustanovujúca rámec pôsobnosti spoločenstva v oblasti vodnej politiky

Smernice sú preložené do slovenského jazyka; do úradného prekladu v slovenskom jazyku možno nazrieť v sídle Inštitútu pre aproximáciu práva Úradu vlády Slovenskej republiky, Námestie slobody 1/29 Bratislava.