Štatistická správa o základných vývojových tendenciách 
v hospodárstve SR v roku 2009 (1)

Dlhodobý trend medziročného rastu výkonnosti slovenskej ekonomiky sa v roku 2009 prerušil. V porovnaní s rokom 2008 klesol objem vytvoreného hrubého domáceho produktu (HDP) (2) v stálych cenách o 4,7 % na 63 331,6 mil. Eur (v bežných cenách bol nižší o 5,8 %). Z hľadiska jednotlivých štvrťrokov sa reálny pokles postupne zmierňoval až na 2,6 % v 4. štvrťroku (v bežných cenách klesol o 2,9 %). Po sezónnom očistení sa hrubý domáci produkt v 4. štvrťroku 2009 oproti 3. štvrťroku 2009 zvýšil v stálych cenách o 2 %.

Hospodárska recesia súvisela so znížením zahraničného aj domáceho dopytu. Reálne klesla každá zložka HDP okrem konečnej spotreby verejnej správy. Za rok 2009 sa domáci dopyt znížil o 5,8 % v dôsledku výrazného poklesu kapitálových výdavkov. Tvorba hrubého kapitálu sa znížila o 21,4 % (z toho tvorba hrubého fixného kapitálu o 10,5 %). Konečná spotreba domácností bola medziročne nižšia o 0,7 % (v 4. štvrťroku o 1,9 %). Konečná spotreba verejnej správy vzrástla o 2,8 % (v 4. štvrťroku o 2,9 %). Objem celkového vývozu výrobkov a služieb klesol v porovnaní s rokom 2008 o 16,5 %. Znížila sa aj hodnota celkového dovozu výrobkov a služieb o 17,6 %. Tempo ich medziročného poklesu sa v jednotlivých štvrťrokoch postupne zmierňovalo.

Objem hrubej produkcie vytvorenej v roku 2009 medziročne klesol o 10,8 % na 138 670,2 mil. Eur. Vývoj ovplyvnilo zníženie medzispotreby o 14,8 % na 81 122,5 mil. Eur a pridanej hodnoty o 4,6 % na 57 547,7 mil. Eur. Čisté dane z produktov sa znížili o 5,6 % na 5 783,9 mil. Eur. Podiel medzispotreby na hrubej produkcii klesol o 2,7 p. b. na 58,5 %, podiel pridanej hodnoty na hrubej produkcii vzrástol o 2,7 p. b. na 41,5 %.   

Pridaná hodnota medziročne klesla v obchode, hoteloch a reštauráciách, doprave o 13,1 %, priemysle o 8,3 % a v stavebníctve o 1,8 %. Naopak, vzrástla v pôdohospodárstve, rybolove a chove rýb o 10,2 %, vo finančnom sprostredkovaní a nehnuteľnostiach o 3,8 %, vo verejnej správe, školstve, zdravotníctve a v ostatných službách o 2,9 %. 

So znížením výkonnosti ekonomiky súvisel aj pokles produktivity práce (podľa metodiky národných účtov). Produktivita práce sa oproti roku 2008 znížila o 0,5 % (v bežných cenách o 1,7 %). (3)

Zníženie domáceho dopytu v priebehu roka 2009 bolo primárne spôsobené poklesom tvorby hrubého kapitálu. Najväčší prepad bol zaznamenaný v 2. štvrťroku (o 27,9 %). V ďalších dvoch štvrťrokoch sa dynamika poklesu zmierňovala. V priemere za rok 2009 sa vytvoril hrubý kapitál v objeme 13 044,8 mil. Eur, čo bolo o 21,4 % menej ako v predchádzajúcom roku. 

Investičný dopyt meraný tvorbou hrubého fixného kapitálu sa v roku 2009 znížil o 10,5 % na 14 943,2 mil. Eur. Klesol najmä nákup nových fixných aktív o 11,7 % na 15 417,4 mil. Eur. Nižší bol aj objem nadobudnutého použitého dlhodobého majetku o 49,4 % a úbytok použitého dlhodobého majetku klesol o 43,8 %.
Najväčší objem kapitálových výdavkov smeroval do sektora nefinančných korporácií (10 082,8 mil. Eur). Finančné prostriedky investované do sektora domácností dosiahli 3 394 mil. Eur, verejnej správy 1 241,6 mil. Eur, finančných korporácií 179,9 mil. Eur a do sektora neziskových inštitúcií slúžiacich domácnostiam 44,9 mil. Eur. Investičná aktivita sa znížila vo finančných korporáciách o 36,5 %, v neziskových inštitúciách slúžiacich domácnostiam o 23,8 %, v nefinančných korporáciách o 12,4 %, vo verejnej správe o 5,3 % a v domácnostiach o 3,9 %.

Hodnota stavebných investícií sa medziročne znížila o 22,3 % na 6 578,9 mil. Eur. Do ostatných stavieb sa investovalo 5 099,2 mil. Eur (pokles o 25,9 %) a do budov na bývanie 1 479,8 mil. Eur (pokles o 6,6 %). Kapitálové výdavky do strojov sa zvýšili o 3,9 % na 7 211,2 mil. Eur.  Do ostatných strojov a zariadení sa investovalo 5 510,5 mil. Eur (rast o 6,9 %) a do dopravných prostriedkov 1 700,8 mil. Eur (pokles o 4,6 %). Na získanie nehmotných fixných aktív sa vynaložilo 767,2 mil. Eur (pokles o 9,1 %) a na obstaranie kultivovaných aktív 385,9 mil. Eur (pokles o 19,4 %). (4)

K 31. decembru 2009 bolo rozostavaných 67 597 bytov. V porovnaní s rovnakým obdobím predchádzajúceho roka sa ich počet zvýšil o 1 475. V priebehu roka 2009 sa začala výstavba 20 325 bytov a dokončilo sa 18 834 bytov. Oproti roku 2008 vzrástol počet dokončených bytov o 1 650 a počet začatých bytov klesol o 7 996.
 
Výrazný pokles zaznamenali zásoby. Ich stav sa k 31. decembru oproti stavu na začiatku roka 2009 znížil o 1 898,4 mil. Eur. Vo vývoji v bežných cenách sa premietol pokles stavu hotových výrobkov a zvierat o 10,2 %, materiálu o 14,8 %, tovaru o 13,1 % a zásob nedokončenej výroby o 11,5 %.

Výdavky domácností na konečnú spotrebu medziročne vzrástli v bežných cenách o 0,3 % na 37 674,1 mil. Eur. Spomalenie dynamiky rastu spotreby domácností (v roku 2008 bol medziročný rast v bežných cenách o 10,9 %) súviselo s negatívnym vývojom na trhu práce, hlavne s poklesom zamestnanosti a so spomalením rastu miezd. 
 
Vývoj z hľadiska jednotlivých skupín spotrebných výdavkov ovplyvnili najmä vyššie platby na zdravie o 6,8 %, pošty a telekomunikácie o 4,1 %, potraviny o 3,7 % a dopravu o 2,7 %. Najväčšiu časť spotreby tvorili výdavky na bývanie (26 %). Významný bol aj podiel výdavkov na nákupy potravinárskeho tovaru (18,3 %), rekreáciu a kultúru (9,5 %), rozličné tovary a služby (9 %) a dopravu (8,3 %).

V porovnaní s rokom 2008 sa konečná spotreba verejnej správy zvýšila v bežných cenách o 6,2 %, t. j. o 720,8 mil. Eur. V rámci nej sa výdavky na medzispotrebu (tvoria ju spotreba materiálu a energie, spotreba služieb) zvýšili o 6,2 % na 3 571,6 mil. Eur. Spotreba materiálu a energie zaznamenala v 4. štvrťroku na rozdiel od prvých troch štvrťrokov medziročný pokles (o 6 %). V priemere za rok 2009 v porovnaní s predchádzajúcim rokom spotreba materiálu a energie vzrástla o 2,1 %. Výdavky za nakúpené služby sa medziročne zvýšili o 9,3 %. 

V celkovej štruktúre spotreby verejnej správy dosiahli výdavky na odmeny zamestnancov podiel 38,3 %, výdavky na medzispotrebu 28,8 % a naturálne sociálne dávky 25,6 %. Z celkových výdavkov smerovalo na kolektívnu spotrebu 55,4 % a na individuálnu spotrebu 44,6 %.  
Z vytvoreného hrubého domáceho produktu tvoril hrubý prevádzkový prebytok a zmiešané dôchodky 33 853,8 mil. Eur pri medziročnom poklese o 9,4 %. Odmeny zamestnancov (5) v hodnote 24 197,3 mil. Eur vzrástli o 0,3 %. Objem vybraných daní z produkcie a dovozu klesol o 3,4 % na 6 982 mil. Eur. Hodnota subvencií bola vyššia o 13 % a dosiahla 1 701,5 mil. Eur.

V porovnaní s rokom 2008 klesol podiel hrubého prevádzkového prebytku a zmiešaných dôchodkov o 2,1 p. b. na 53,5 %. Podiel odmien zamestnancov vzrástol na 38,2 % (o 2,3 p. b.), vybraných daní z produkcie a dovozu na 11 % (o 0,2 p. b.) a subvencií na 2,7 % (o 0,5 p. b.).  

V roku 2009 dosiahli bežné príjmy domácností hodnotu 54 835,8 mil. Eur. Nominálne sa medziročne zvýšili o 0,9 % (o   9,6 p. b. nižší rast ako v roku 2008). Najväčšiu položku v bežných príjmoch domácností tvorili odmeny zamestnancov vo výške 25 562,9 mil. Eur. Hrubý zmiešaný dôchodok dosiahol 16 661,6 mil. Eur, sociálne dávky 8 614,4  mil. Eur, ostatné bežné transfery 2 077,3 mil. Eur a dôchodky z majetku 1 919,7 mil. Eur. 

Bežné výdavky domácností medziročne vzrástli o 1,2 % na 15 012,3 mil. Eur. V porovnaní s rokom 2008 sa ich dynamika rastu spomalila o 10,9 p. b. Po úhrade bežných výdavkov z bežných príjmov zostal domácnostiam na ďalšie použitie hrubý disponibilný dôchodok vo výške  39 823,5 mil. Eur, ktorý medziročne vzrástol o 0,8 %.  Úpravy vyplývajúce zo zmien čistého majetku domácností v rezervách penzijných fondov dosiahli hodnotu 905,1 mil. Eur a konečná spotreba domácností 37 674,1 mil. Eur. Objem hrubých úspor vo výške 3 054,4 mil. Eur vzrástol medziročne o 3,8 %, pri raste miery hrubých úspor (podiel hrubých úspor na hrubom disponibilnom dôchodku) o 0,3 p. b. na 7,7 %.

Zisk korporácií nefinančného a finančného sektora (6) sa v roku 2009 oproti predchádzajúcemu roku podľa predbežných výsledkov znížil o 18 % na 7 352,9 mil. Eur. 

Zisk nefinančných korporácií sa medziročne znížil o 30,9 % na 6 585,6 mil. Eur. Celkovú ziskovosť najvýznamnejšie ovplyvnil kladný hospodársky výsledok v dodávke elektriny a plynu 1 629,4 mil. Eur, obchode 1 580,8 mil. Eur, v priemyselnej výrobe 1 026,1 mil. Eur a v službách v oblasti nehnuteľností, v odborných, vedeckých a technických činnostiach 984,5 mil. Eur. So stratou hospodárili podnikateľské subjekty v poľnohospodárstve, lesníctve a rybolove (105,7 mil. Eur), v ubytovacích a stravovacích službách (23,6 mil. Eur) a vo vzdelávaní (11,3 mil. Eur). 
Medziročný pokles zisku ovplyvnilo v rozhodujúcej miere zníženie zisku v priemyselnej výrobe o 1 305,5 mil. Eur a v obchode o 1 122,7 mil. Eur. Prírastok zisku bol v odvetviach dodávka elektriny a plynu (o 147,1 mil. Eur), služby v oblasti nehnuteľností, odborné, vedecké a technické činnosti (o 121,8 mil. Eur). 

Finančné korporácie dosiahli v roku 2009 zisk v objeme 767,3 mil. Eur (v roku 2008 bola strata 563,3 mil. Eur). Kladný hospodársky výsledok vytvorený v peňažných finančných inštitúciách predstavoval 437  mil. Eur, v poisťovacích korporáciách a penzijných fondoch 265,3 mil. Eur a u ostatných finančných sprostredkovateľov 65 mil. Eur. Vývoj ovplyvnila zmena hospodárskeho výsledku finančných inštitúcií (v roku 2008 mali stratu 515,9 mil. Eur) a ostatných finančných sprostredkovateľov (v roku 2008 bola strata 62 mil. Eur). Zisk v poisťovacích korporáciách a penzijných fondoch sa medziročne zvýšil o 250,7 mil. Eur. 

Rozpočtové hospodárenie Slovenskej republiky (7) skončilo k 31. decembru 2009 schodkom 2 791,3 mil. Eur. 

Celkové príjmy štátneho rozpočtu za rok 2009 oproti roku 2008 klesli o 811,6 mil. Eur (o 7,1 %) na 10 540,8 mil. Eur. V štruktúre dosiahnutých príjmov tvorili daňové príjmy 76,1 %, granty a transfery 16 % a nedaňové príjmy 7,9 %. Medziročne bol nižší výber daňových príjmov o 998 mil. Eur (z toho výnos dane z pridanej hodnoty klesol o 786,1 mil. Eur) a nedaňových príjmov o 45,7 mil. Eur. Objem grantov a transferov sa zvýšil o 232,1 mil. Eur. 

Celkové výdavky štátneho rozpočtu v objeme 13 332 mil. Eur boli vyššie ako v roku 2008 o 10,6 %. Ich zvýšenie o 1 275,5 mil. Eur súviselo s vyššími bežnými výdavkami o 723,5 mil. Eur (o 6,9 %) a s prírastkom kapitálových výdavkov 551,8 mil. Eur (34,3 %).  

Vývoj inflácie počas roka 2009 najviac ovplyvňoval medziročný pokles cien potravín a pohonných látok. Priemerná miera inflácie vyjadrená medziročným prírastkom indexu spotrebiteľských cien v roku 2009 bola 1,6 %. Bola to od roku 1990 najnižšia ročná miera inflácie. Najnižšiu hodnotu dosiahla aj jadrová inflácia (0,5 %) a čistá inflácia (1,4 %). V porovnaní s rokom 2008 bola nižšia úhrnná inflácia o 3 p. b., jadrová inflácia o 4,1 p. b. a čistá inflácia o 2,4 p. b. K poklesu inflácie prispelo aj spomalenie rastu regulovaných cien na 4,2 % (o 0,3 p. b.).
 
Miera inflácia (meraná harmonizovaným indexom spotrebiteľských cien) dosiahla v priemere za rok 2009 na Slovensku hodnotu 0,9 %. V Českej republike bola 0,6 %, v Maďarsku a Poľsku zhodne 4 % a v priemere za 27 členských krajín EÚ dosiahla 1 %.

V roku 2009 sa zmenil trend vývoja zamestnanosti. (8) Intenzita jej poklesu sa v jednotlivých štvrťrokoch prehlbovala. Priemerný počet pracujúcich sa v 4. štvrťroku 2009 v porovnaní s rovnakým obdobím predchádzajúceho roku znížil o 136,4 tis. (o 5,5 %) na 2 329,6 tis. osôb. Ide o historicky najvyšší pokles na medziročnej báze. Po očistení o sezónne vplyvy klesla celková zamestnanosť v 4. štvrťroku 2009 oproti 3. štvrťroku 2009 o 1,5 %. 

V roku 2009 dosiahla celková zamestnanosť 2 365,8 tis. osôb. V porovnaní s rokom 2008 sa znížila o 68 tis. osôb (o 2,8 %). Z hľadiska štruktúry pracujúcich bol vývoj ovplyvnený poklesom počtu zamestnancov o 99,5 tis. (o 4,8 %) na 1 994,7 tis. osôb. Počet podnikateľov sa zvýšil o 35,4 tis. (o 10,7 %) na 367,5 tis., z toho podnikateľov bez zamestnancov o 32,2 tis. (o 12,7 %) na 286,5 tisíc. Vzrástol aj počet podnikateľov so zamestnancami o 3,1 tis. (o 4 %) na 81 tis. a vypomáhajúcich členov domácnosti podnikateľa o 0,3 tis. (o 10 %) na 3,3 tis. osôb.

Nepriaznivú situáciu na trhu práce najviac ovplyvnil pokles počtu pracujúcich v jednotlivých odvetviach priemyslu. V úhrne za celý priemysel sa zamestnanosť znížila o 78,8 tis. osôb (o 11 %), z toho najmä v priemyselnej výrobe o 74,7 tis. (o 11,7 %). Pracujúcich osôb pribudlo hlavne v odvetviach služieb o 22,7 tis. (o 1,7 %), z toho najviac v obchode o 20,4 tis. (o 7 %). 

Rovnaký trend vývoja ako pri celkovej zamestnanosti bol aj v prípade slovenských občanov pracujúcich v zahraničí. Počet osôb pracujúcich v zahraničí bol v jednotlivých štvrťrokoch medziročne nižší pri najväčšom poklese v 1. štvrťroku (o 27,1 %). V 4. štvrťroku oproti 1. štvrťroku sa ich počet zvýšil o 2,9 tis. na 131,7 tis. osôb. V medziročnom porovnaní za celý rok 2009 klesol počet pracovníkov v zahraničí o 38,6 tis. (o 23 %) na 129 tis. osôb. Najvyšší úbytok bol v Českej republike (o 20,3 tis. osôb) a vo Veľkej Británii (o 6,1 tis. osôb). Podstatná časť pracovnej migrácie smerovala do Českej republiky (38,7 %) a Rakúska (15,4 %). Z hľadiska odvetvovej štruktúry sa najviac zamestnaných osôb v zahraničí uplatnilo v stavebníctve (31,2 %) a v priemyselných odvetviach (26,6 %). Výraznejší medziročný pokles podielu zaznamenal priemysel (o 5,6 p. b.) a ubytovacie a stravovacie služby (o 2,3 p. b.). 

Z regionálneho hľadiska najviac osôb pracujúcich mimo územia SR pochádzalo z Prešovského, Nitrianskeho, Žilinského a Košického kraja (spolu 75,3 %). Počet pracujúcich osôb v zahraničí sa znížil vo všetkých krajoch. Najvýraznejšie klesol v Prešovskom kraji o 14 tis. (o 29,4 %).

Medziročný pokles zamestnanosti sa prejavil aj v nižšej miere zamestnanosti osôb vo veku 15 - 64 rokov. (9) V porovnaní s rokom 2008 klesla o 2,2 p. b. na 60,1 %. Miera zamestnanosti mužov sa znížila na 67,6 % a žien na 52,8 %.

V dôsledku hospodárskej krízy sa výrazne znížila aj ponuka voľných pracovných miest. (10) Priemerný počet voľných pracovných miest sa v jednotlivých štvrťrokoch postupne znižoval. Najnižšiu úroveň dosiahol v 4. štvrťroku (14 100 miest). V priemere za rok 2009 medziročne klesol o 7 488 (o 30,2 %) na 17 310 miest. Vo väčšine odvetví bolo k dispozícii menej voľných pracovných miest ako v roku 2008. Relatívne najviac klesla ponuka práce v činnostiach v oblasti nehnuteľností, priemyselnej výrobe, administratívnych službách, v ťažbe a dobývaní. Ponuka miest sa zvýšila len v odvetviach dodávka vody; zdravotníctvo a sociálna pomoc; vzdelávanie; informačné a komunikačné činnosti; dodávka elektriny a plynu. 
  
Úroveň nezamestnanosti (11) po štvorročnom poklese v roku 2009 znovu vzrástla. V porovnaní s rokom 2008 sa zvýšil počet nezamestnaných o 66,7 tis. (o 25,9 %) na 324,2 tis. osôb. Vývoj nezamestnanosti mal od začiatku roka neustále stúpajúcu tendenciu. V 4. štvrťroku sa jej dynamika medziročného rastu zvýšila až na 59,8 %. V medzikvartálnom porovnaní (4. štvrťrok 2009 oproti 3. štvrťroku 2009) vzrástla sezónne očistená nezamestnanosť o 12,3 %.  

Miera nezamestnanosti sa v priemere za rok zvýšila o 2,5 p. b. na 12,1 %. V priebehu roka sa postupne zvyšovala až na 13,9 % v 4. štvrťroku (čo bola najvyššia úroveň od 1. štvrťroka 2006, kedy dosiahla 14,9 %).

Nezamestnanosť najviac zvyšovali osoby, ktoré naposledy pracovali v administratívnych službách (2,2-násobne), doprave a skladovaní (2-násobne), priemysle (o 92,3 %) a v stavebníctve (o 66,4 %). Počet nezamestnaných sa najvýraznejšie znížil v umení, zábave a rekreácii (o 31,8 %). 
Počet dlhodobo nezamestnaných (dlhšie ako 1 rok) sa oproti roku 2008 znížil o 4,8 tis. na 165,1 tis. osôb. Z celkového počtu nezamestnaných tvoril ich podiel 50,9 % (o 15,1 p. b. menej). Najviac klesla nezamestnanosť trvajúca dlhšie ako 2 roky (o 11,8 tis. na 124 tis. osôb). Zvýšila sa nezamestnanosť krátkodobo nezamestnaných do 1 mesiaca o 17,3 tis. (o 89,2 %), od 1 mesiaca do 3 mesiacov o 17,6 tis. (o 114,3 %), od 3 mesiacov do 6 mesiacov o 17,5 tis. (o 85,8 %) a od 6 mesiacov do 1 roku o 19,1 tis. (o 59 %).

Počet nezamestnaných najviac vzrástol u mladých ľudí od 15 do 24 rokov o 19 tis. (o 37,4 %). Vyšší bol aj v ostatných vekových skupinách, z toho u osôb od 25 do 34 rokov o 18,8 tis. (o 25 %) a v skupine od 35 do 49 rokov o 18,2 tis. (o 21,5 %). 

Priemerná nominálna mesačná mzda (12) zamestnanca hospodárstva v roku 2009 dosiahla 744,50 Eur. Jej medziročný rast o 3 % bol najnižší od roku 1989. Reálna mzda sa zvýšila o 1,4 %. Tempo rastu sa oproti roku 2008 v nominálnom vyjadrení spomalilo o 5,1 p. b. a v reálnom vyjadrení o 1,9 p. b. Sezónne očistená mzda sa v 4. štvrťroku 2009 oproti 3. štvrťroku 2009 zvýšila nominálne o 0,4 %. 

Najvyššiu priemernú nominálnu mesačnú mzdu mali zamestnanci v informačných a komunikačných činnostiach (1 413,05 Eur), vo finančných a poisťovacích činnostiach (1 396 Eur), v dodávke elektriny a plynu  (1 186,98 Eur). Najnižšia mzda bola v odvetviach ubytovacie a stravovacie služby (480,30 Eur), stavebníctvo (558,76 Eur), poľnohospodárstvo, lesníctvo a rybolov (585,14 Eur).

Priemerná nominálna mesačná mzda sa zvýšila v prevažujúcej časti odvetví. Relatívne najrýchlejšie rástla v administratívnych službách (o 9 %), vo vzdelávaní (o 7,3 %), v dodávke vody (o 7 %), v umení, zábave a rekreácii (o 6,4 %). Klesla v ubytovacích a stravovacích službách (o 7,3 %), dodávke elektriny a plynu (o 3,3 %), službách v oblasti nehnuteľností (o 3 %) a v obchode (o 1,1 %).

Podľa právnej formy subjektov vzrástla priemerná nominálna mesačná mzda v príspevkových organizáciách o 8,3 % na 679,70 Eur, v rozpočtových organizáciách o 6,6 % na 772,34 Eur, v malých podnikoch do 19 zamestnancov o 6,1 % na 664,48 Eur a v podnikateľskej sfére (podniky s 20 a viac zamestnancami) o 1,3 % na 831,52 Eur.  

Podľa predbežných demografických údajov sa v roku 2009 v Slovenskej republike narodilo 61 217 živých detí (o 3 857 viac ako v roku 2008) a zomrelo 52 913 osôb (o 251 menej). Pokračoval trend zvyšovania prirodzeného prírastku obyvateľstva. Prirodzený prírastok obyvateľstva medziročne vzrástol o 4 108 na 8 304 osôb. Zahraničnou migráciou získala Slovenská republika 4 367 osôb (prisťahovalo sa 6 346 a vysťahovalo 1 979 osôb). Celkový prírastok obyvateľstva sa zvýšil o 1 415 na 12 671 osôb. K 31. decembru 2009 mala Slovenská republika 5 424 925 obyvateľov. Podiel žien na celkovom počte obyvateľstva tvoril 51,4 %.

Podrobnejšie údaje a informácie zverejní Štatistický úrad SR v 11. týždni t. r. v publikácii Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR v roku 2009. 

__________________________________
Vysvetlivky:

(1) Údaje podľa odvetvovej štruktúry sú od januára 2009 analyzované na základe Štatistickej klasifikácie ekonomických činností SK NACE Rev. 2. Prípadné odchýlky na poslednom mieste v súčtoch a podieloch vznikajú zaokrúhľovaním údajov. Počet pracovných dní bol v roku 2009 zhodný s rokom 2008.

(2) Údaje o HDP sú podľa metodiky Európskeho systému národných účtov (ESNÚ 95) v znení neskorších úprav podľa nariadení ES. Pre údaje z hľadiska produkcie, spotreby a tvorby dôchodkov pokiaľ nie je uvedené inak, platí, že absolútne hodnoty a štruktúra sú v bežných cenách, údaje o medziročnom vývoji sú zo stálych cien vypočítaných reťazením objemov k referenčnému roku 2000.

(3) Produktivita práce z HDP je vypočítaná ako podiel HDP a počtu zamestnancov v ekonomike podľa domáceho konceptu ESNÚ 95. Zamestnanosť podľa metodiky ESNÚ 95 - zamestnanosť vyjadrená počtom osôb (zamestnancov a samozamestnávateľov), ktorí sú zapojení do výrobnej činnosti v zmysle systému národných účtov. Pri konštrukcii ukazovateľov účtov práce sa vychádza z definícií ILO a metodiky ESNÚ 95.

(4) Na základe Nariadenia Európskeho parlamentu a rady (ES) č. 1 392/2007 a nového členenia tvorby hrubého fixného kapitálu podľa klasifikácie produkcie.

(5) Odmeny zamestnancov (rezidentov aj nerezidentov) vyplatené rezidentskými zamestnávateľmi.

(6) Podľa podnikovej metódy. Absolútne hodnoty aj indexy sú v bežných cenách. Korporácie sú podniky vo vlastníctve skupiny subjektov. Výsledok hospodárenia je pred zdanením. 

(7) Predbežné údaje Ministerstva financií SR zostavené podľa zákona NR SR č. 448 z 27. októbra 2009, ktorým sa zmenil a doplnil zákon č. 596/2008 Z. z. o štátnom rozpočte na rok 2009 z 28. novembra 2008.

(8) Metodika VZPS je v súlade s medzinárodnými definíciami a odporúčaniami ILO a Eurostatu; vrátane osôb na riadnej materskej dovolenke, profesionálnych príslušníkov ozbrojených zložiek a pracujúcich v zahraničí.

(9) V percentách vyjadrený podiel počtu pracujúcich vo veku 15-64 rokov z obyvateľstva v rovnakom veku.

(10) Počet voľných pracovných miest - uvádza sa počet novovytvorených, neobsadených alebo uvoľnených      pracovných miest v priemere za obdobie, pri ktorých zamestnávateľ podniká aktívne kroky nájsť vhodného kandidáta mimo podniku a je pripravený podniknúť ďalšie kroky, aby voľné miesto obsadil bezprostredne alebo v priebehu 3 mesiacov. Voľným pracovným miestom je tiež pracovné miesto, ktoré sa uvoľní z dôvodu dlhodobej absencie (materská, rodičovská dovolenka) a dlhodobej práceneschopnosti (viac ako 4 týždne). V prípade rezervovania voľného pracovného miesta pre konkrétneho kandidáta, ktorý nastúpi do zamestnania neskôr, toto pracovné miesto prestane byť voľným pracovným miestom. Podľa štvrťročného štatistického výkazníctva vrátane odhadu za živnostníkov.

(11) Definícia nezamestnanosti je v súlade s Nariadením komisie (ES) č. 1 897/2000.

(12) Podľa štvrťročného štatistického výkazníctva; bez podnikateľských príjmov; údaje sú upravené o štatistický odhad neevidovanej mzdy.

p. b.  -    percentuálny bod