I n f o r m á c i a
 
o vývoji porastov a predpokladaných úrodách niektorých poľnohospodárskych plodín v hospodárskom roku 2008/2009 - žatva

Charakter počasia v priebehu poľnohospodárskej sezóny sa významnou mierou podieľa 
na celkovom vývoji poľnohospodárskych plodín. Pre ich vývoj sú rozhodujúce obdobia siatia a vzchádzania, ako aj celé obdobie zimy, ktoré má vplyv na prezimovanie porastov ozimných plodín.

Vývoj  počasia

Zima 2008/2009 (december 2008 až február 2009) bola ako celok teplá s odchýlkou 
od dlhodobého priemeru (DP 1951 – 1980)  + 0,7 až + 1,8 oC. Z hľadiska úhrnov zrážok bola zima na Slovensku vlhká (202 mm), čo predstavovalo 143 % dlhodobého priemeru. 
Koncom marca 2009 sa začalo výraznejšie otepľovať. V apríli 2009 pokračovalo výrazne teplé a suché počasie a tento mesiac bol v priemere veľmi teplý a veľmi až mimoriadne suchý. Odchýlka od dlhodobého priemeru predstavovala na západnom a strednom Slovensku viac ako 4 oC. Okrem vysokých teplôt vzduchu ho charakterizoval aj nízky úhrn spadnutých zrážok. Suchý a teplý ráz počasia pokračoval aj v mesiaci máj 2009, keď v polovici mája podľa SHMÚ v priemere na jednom metri štvorcovom chýbalo 60 litrov vody, v horských oblastiach až 85. Až posledná májová dekáda priniesla výraznejší pokles denných a nočných teplôt vzduchu a miestami aj výdatnejšie zrážky. Počas prvej júnovej dekády pokračovalo chladnejšie počasie, maximálne teploty vzduchu sa pohybovali okolo hodnoty 20 oC, avšak pomerne rýchlo sa začalo otepľovať. Zrážky mali výraznú regionálnu variabilitu, najnižšie úhrny  boli namerané na juhu a juhozápade územia (len niekoľko mm), na ostatnom území 
5 až 40 mm. Z hľadiska dlhodobého priemerného úhrnu atmosférických zrážok je možné túto dekádu v západnej časti územia SR hodnotiť ako veľmi suchú až mimoriadne suchú, v južnej časti stredného Slovenska ako suchú až veľmi suchú a vo východnej časti územia SR ako normálnu až suchú.

Stav porastov po zime

Vďaka miernej zime porasty prezimovali v dobrom stave, takmer nikde sa nevyskytli podmienky pre vymŕzanie porastov, tzn. viac dní trvajúce holomrazy bez snehovej pokrývky. Nadpriemerný úhrn zrážok vo februári a marci 2009 vytvoril na začiatku vegetačnej sezóny priaznivé pôdne vlhkostné podmienky pre vzchádzanie a vývoj jednotlivých poľnohospodárskych plodín. Väčšina porastov mala optimálny počet rastlín na jednotku plochy, porasty boli veľmi dobre zakorenené a v dobrom zdravotnom stave z hľadiska chorôb a škodcov.

Ozimné obilniny:

Biologická inventarizácia ozimných obilnín k 20. marcu 2009 potvrdila veľmi dobrý kondičný stav porastov v primeranej rastovej fáze. Dobre prezimovali. Na celkovom dobrom stave porastov sa v značnej miere podpísal priebeh počasia v jesennom období, keď bola sejba vykonaná v dobrej kvalite a v agrotechnickom termíne. Vhodné vlahové pomery počas zimných mesiacov dávali predpoklad pre dobré naštartovanie jarnej vegetácie. Počet rastlín pšenice na jednotke plochy (m2) bol v rozpätí od  350 do 400 ks na m2. Hubové choroby sa prakticky nevyskytovali. Bol predpoklad dosiahnutia priemerných až nadpriemerných úrod.

Repka olejná ozimná:

Priaznivé podmienky (z pohľadu teplotných aj zrážkových pomerov) zabezpečili dobré prezimovanie porastov repky olejnej ozimnej. V porastoch nedochádzalo k vymŕzaniu rastlín. Pri jarnej inventarizácii bol priemerný počet rastlín 44 ks na m2. Vzhľadom k tomu, že odporučený počet jedincov na m2  sa pohybuje v rozmedzí 40 – 55 ks , môžeme konštatovať, že väčšina porastov  z hľadiska počtu rastlín na m2 bola v optimálnom stave. Väčšina porastov po prezimovaní bola s optimálnym počtom rastlín na jednotku plochy a v prevažnej miere boli porasty veľmi dobre zakorenené. Porasty boli v relatívne dobrom zdravotnom stave z hľadiska chorôb a škodcov.

Jačmeň jarný:

Vplyvom miernej, ale dlhšie trvajúcej zimy sa so sejbou porastov jačmeňa jarného siateho začalo až v poslednej marcovej dekáde. Až dve tretiny porastov boli siate v apríli 2009. Skôr siate porasty využili priaznivé vlahové podmienky z marcových zrážok, čo pozitívne ovplyvnilo ich vzchádzavosť a zapojenosť. Porasty siate začiatkom apríla 2009 horšie odnožovali a pri približne 20 % porastov siatych ku koncu prvej aprílovej dekády bola pozorovaná aj nižšia vzchádzavosť.

Vývoj porastov/vegetácie

Stav porastov po prezimovaní vzbudzoval počiatočný optimizmus. Postupne sa zhoršujúce podmienky prostredia vzhľadom na potreby a nároky jednotlivých poľnohospodárskych plodín počas apríla a mája 2009 sa negatívne odrazili na stave a vývoji porastov sledovaných plodín. Limitujúcim faktorom vývoja ozimných a jarných plodín je sucho, resp. nedostatok vody dostupnej pre rastliny v koreňovej zóne, zapríčinený nízkym úhrnom zrážok, vysokou teplotou vzduchu a vysokou úrovňou evapotranspirácie.
Na porastoch sa postupne v priebehu vegetačného obdobia začali prejavovať príznaky nedostatku vlahy. Vlahový deficit u repky olejnej ozimnej vplýval na zlú tvorbu semena, jariny vzchádzali veľmi zle alebo nepravidelne a boli suchom najviac postihnuté. 
U ozimných obilnín situácia až taká dramatická nebola, pravdepodobne však povedie 
k nižším výnosom. Sucho malo vplyv aj na plochy trvalých trávnych porastov (TTP), najmä na pastvu. 
Uvedený priebeh počasia bude mať vplyv na výšku úrody. Nižšie výnosy oproti priemernej úrode v ostatných rokoch predpokladáme skoro u všetkých poľnohospodárskych plodín.

Medziročný vývoj osevných plôch podľa ŠÚ SR

Plodina	Osiata plocha v ha	Index 2009/2008 	
	rok 2009	rok 2008	v %	
Pšenica ozimná 	371 810	365 430,55	101,75	
Pšenica jarná	8 520	8 231,53	103,50	
  Pšenica spolu	380 330	373 662,09	101,78	
Jačmeň ozimný 	18 060	19 659,7	91,86	
Jačmeň jarný 	178 730	194 095,5	92,08	
  Jačmeň spolu	196 790	213 755,2	92,06	
Raž ozimná	19 034	25 219,49	75,47	
Raž jarná	1 150	721,18	159,46	
  Raž spolu	20 184	25 940,67	77,80	
Triticale ozimné	11 320	13 703,35	82,60	
Repka olejná ozimná	163 530	159 332,44	102,63	
Repka olejná jarná	4 050	3 538,07	114,46	
  Repka spolu	167 580	162 870,51	102,89	
Kukurica na zrno 	138 970	154 237,56	90,10	
Semená slnečnice 	84 030	74 933,56	112,14	
Cukrová repa	15 940	11 117,78	143,37	
Zemiaky spolu	11 850	14 270,32	83,04	
Hrach siaty	7 028	7 068,95	99,42	
Prameň: Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora, rok 2009 (osevný dispečing)
ŠÚ SR, rok 2008 (Definitívne údaje o úrode poľnohospodárskych plodín, ovocia a zeleniny v SR)

Odhad úrod a produkcie jednotlivých plodín

Odhad podľa  SPPK	

Plodina	Osiata plocha (ha)
- podľa SPPK	Odhadovaná hektárová úroda (t/ha)	Produkcia (t)
pri zohľadnení plochy SPPK	
Pšenica	380 330	4,05	1 540 337	
Jačmeň	196 790	3,28	645 471	
Raž 	20 184	2,85	57 525	
Repka	167 580	2,08	348 566	
Vysvetlivky: SPPK – Slovenská poľnohospodárska a potravinárska komora

Odhad podľa VÚPOP (k 15.6.2009)	
Plodina	Osiata plocha (ha)
- podľa SPPK	Odhadovaná  hektárová úroda (t/ha)
WOFOST	Odhadovaná  hektárová úroda (t/ha)
DPZ	Produkcia (t)
WOFOST	Produkcia (t)
DPZ	
Pšenica	380 330	4,02	4,24	1 528 927	1 612 599	
Jačmeň	196 790	3,26	3,62	641 535	712 380	
Repka	167 580	2,13	2,36	356 945	395 489	
Vysvetlivky: VÚPOP – Výskumný ústav pôdoznalectva a ochrany pôdy; WOFOST – metóda biofyzikálneho modelovania , pri ktorej sa modeluje vývoj biomasy; DPZ – diaľkový prieskum Zeme

Medziročné porovnanie produkcie a výnosov/úrod podľa SPPK

P š e n i c a

	rok 2009	rok 2008	Index 2009/2008 (%)	
Osiata plocha (ha)	380 330	373 662	101,8	
Úroda (t/ha)	4,05	4,87	83,2	
Produkcia (tis. t)	1 540 337	1 819 734	84,6	

Osevné plochy pšenice by v hospodárskom roku 2009/2010 mali vzrásť o 1,8%. Priemerná úroda pšenice by mala podľa odhadu SPPK dosiahnuť 4,05 t/ha, čo oproti minulému roku predstavuje pokles o cca 17%. Produkcia by potom mala dosiahnuť 1 540 tis. ton, čo predstavuje pokles o 15,4%. Ukazuje sa, že tohtoročná úroda pri ustálenej domácej spotrebe na úrovni 1 150 tis. ton pokryje potreby (potravinárske, kŕmne a osivárske) Slovenska.

J a č m e ň

	rok 2009	rok 2008	Index 2009/2008 (%)	
Osiata plocha (ha)	196 790	213 755	92,1	
Úroda (t/ha)	3,28	4,18	78,5	
Produkcia (tis. t)	645 471	893 496	72,2	
Existuje predpoklad, že osevné plochy jačmeňa budú v hospodárskom roku 2009/2010 nižšie približne o 7,9%. Oproti pôvodnému osevnému zámeru (160 tis. ha) bolo jačmeňom jarným osiatych približne o 23% plôch viac, čo predstavuje nárast 36,8 tis. ha. Priemerná úroda jačmeňa by mala podľa odhadu SPPK dosiahnuť 3,28 t/ha, čo v porovnaní s uplynulým rokom znamená pokles o 21,5%. Produkcia by sa mala dosiahnuť 645 tis. ton, čo činí 27,8% pokles oproti roku 2008. Ukazuje sa, že tohtoročná úroda pri ustálenej domácej spotrebe na úrovni 600 tis. ton pokryje potreby Slovenska.

R a ž

	rok 2009	rok 2008	Index 2009/2008 (%)	
Osiata plocha (ha)	20 184	25 941	77,8	
Úroda (t/ha)	2,85	3,10	91,9	
Produkcia (tis. t)	57 525	80 417	71,5	
V hospodárskom roku 2009/2010 sa očakáva oproti roku 2008 zníženie plôch o cca 5,7 tis. ha na celkových 20,2 tis. ha, čo predstavuje medziročný pokles o 22,2%. Úroda sa odhaduje 
na úrovni 2,85 tony z hektára, čo znamená, že produkcia by mala medziročne klesnúť o 28,5% na 57,5 tis. ton. Domáca spotreba sa pohybuje na úrovni 58 tis. ton, keď v uplynulom roku vzrástla najmä potravinárska spotreba, kým kŕmna spotreba má dlhodobo klesajúcu tendenciu. Od pomeru spotreby jednej, resp. druhej zložky bude závisieť sebestačnosť tejto komodity na úrovni Slovenska.

R e p k a

	rok 2009	rok 2008	Index 2009/2008 (%)	
Osiata plocha (ha)	167 580	162 871	102,9	
Úroda (t/ha)	2,08	2,61	79,7	
Produkcia (t)	348 566	425 093	82,0	
V hospodárskom roku 2008/2009 osevné plochy repky vzhľadom na zvýšený dopyt na domácom a zahraničných trhoch vzrástli približne o 2,9%, čo predstavuje nárast oproti uplynulému roku o 4,7 tis. ha. Produkciu odhadujeme na úrovni cca 349 tis. ton, čo pokryje potreby Slovenska, pričom sa očakáva, že domáca spotreba vzrastie približne o 6% a spotreba na MERO asi o 8%.
Z á v e r

Celkovo očakávame výrazný pokles produkcie pšenice ozimnej, jačmeňa jarného a repky olejnej ozimnej v porovnaní s ich produkciou dosiahnutou v minuloročnej poľnohospodárskej sezóne (2007/2008), pričom najvýznamnejším dôvodom zníženej odhadovanej produkcie sú ich nižšie očakávané úrody. 
Vývoj porastov poľnohospodárskych plodín bude v nasledujúcich dňoch podmienený predovšetkým množstvom a rozdelením zrážok. Dôležitú úlohu pri postupnom dozrievaní porastov v súčasnom období zohrá výskyt búrok spojených s prudkými lejakmi, krupobitím, silnými nárazovými vetrami, ktoré môžu porasty poškodiť (poľahnutie).