Správa o priebehu a výsledkoch rokovania Európskej rady 
v Bruseli 23. - 24. marca 2006

Európska rada (ER) zasadala v Bruseli v dňoch 23. a 24. marca 2006. Ťažiskovou témou rokovaní bola problematika ekonomického smerovania EÚ v kontexte obnovenej stratégie pre zamestnanosť a rast a energetická politika EÚ. ER ďalej diskutovala o zriadení Európskeho technologického inštitútu a prijala Európsky pakt pre rodovú rovnosť. 

V rámci zasadnutia ER sa ministri zahraničných vecí EÚ separátne zaoberali otázkami budúcnosti Európy, situáciou v Bielorusku počas prezidentských volieb, otázkou Mauretánie a Guantanáma. Ministri financií sa na separátnom rokovaní venovali reforme trhu práce. Hlavným bodom ich rokovania bol tzv. koncept „flexicurity“ (koncept spája flexibilitu trhu práce so zabezpečením sociálnych istôt).

Priebeh rokovaní možno označiť za nekontroverzný a bezproblémový, diskusie boli značne technické a detailné.

*  *  *

ER vypočula prezentácie a diskutovala s prezidentom Európskej centrálnej banky J. - C. Trichetom, prezidentom Európskeho zväzu konfederácií zamestnávateľov E. - A. Seilliérom, a  predsedom Európskej konfederácie odborových zväzov C. M. Rodriguezom.   

J. - C. Trichet potvrdil podporu lisabonskej stratégie – komunitárnych elementov aj národných reformných programov. Podotkol, že rozdiel medzi EÚ a USA sa nedarí znižovať, skôr narastá. Hlavné dôvody tohto trendu vidí vo veľkých investíciách USA do vedy a výskumu, kvalite amerických univerzít a využívaní informačný technológií J. - C.  Trichet ubezpečil, že Európska centrálna banka urobí všetky možné opatrenia proti zvyšovaniu cien v EÚ, zdôraznil význam prijatia smernice o službách, potrebu transparentnejších trhov v oblasti energetiky a celkového zníženia závislosti EÚ v tejto oblasti.       

C. M. Rodriguez zdôraznil potrebu istoty pre zamestnancov a kritizoval pokles reálnych miezd v členských krajinách EÚ. V tejto súvislosti uviedol, že rast miezd je potrebný aj na podporu domácej spotreby a dopytu. Členské krajiny by podľa C. M. Rodrigueza mali zintenzívniť hospodársku a finančnú spoluprácu, ako i celkovú úroveň investícií. Za veľký problém označil nelegálnu migráciu. V oblasti energetiky zdôraznil potrebu zvýšenia investícií, posilnenia konkurencieschopnosti Európy a bezpečnosti dodávok. 

E. – A. Selliér uvítal, že sa ako zástupca zamestnávateľov má možnosť stretnúť sa s ER. Ubezpečil, že pri tvorbe ekonomického rastu a pracovných miest možno so zamestnávateľmi počítať. Vlády členských krajín EÚ by mali zabrániť návratu k ekonomickému nacionalizmu či protekcionizmu. Apeloval na prijatie opatrení proti tým, čo porušujú pravidlá zavedením vyšetrovania (infringement). 
V súčasnosti sa od vlád členských krajín očakávajú dva impulzy – implementovať národné reformné programy a rozšíriť vnútorný trh, najmä v oblasti služieb a energetiky. E. – A. Selliér ocenil prípravu smernice o službách, kompromis Európskeho parlamentu (EP) však podľa neho dostatočne nepodporuje zamestnanosť a rast. V otázke energetiky upozornil na potrebu prijatia koherentnej stratégie EÚ, ktorá by mala zahŕňať 3 komponenty:
1.	skutočnú súťaž na prepojených trhoch,

2.	začlenenie dimenzie životného prostredia,
3.	intenzívnejšiu spoluprácu členských krajín s cieľom upevniť bezpečnosť dodávok energie.

Prezident EP J. Borrell zdôraznil, že Európania sa stotožnia s európskym projektom len vtedy, ak bude EÚ schopná zabezpečiť trvalý a solidárny rast. Na to sú nevyhnutné reformy a aktívnejšia politika koordinovaná na európskej úrovni. 
J. Borrell vyjadril znepokojenie nad nedostatočným finančným krytím stratégie rastu a zamestnanosti. Finančné krytie by malo byť posúdené v medziinštitucionálnom trialógu. EP prikladá tejto problematike veľký význam, lebo si uvedomuje problém hodnovernosti únie, ktorá nevyčlenila dostatočné prostriedky na krytie svojich narastajúcich iniciatív a aktivít.
EP pokladá za mimoriadne dôležité ukončiť proces dobudovania vnútorného trhu, voľného pohybu kapitálu, tovarov, osôb a služieb, preto privítal rozhodnutie niektorých členských krajín zrušiť prechodné obdobie na voľný pohyb osôb z nových členských krajín. Keďže ekonomický rast je podmienený adekvátnym makroekonomickým zázemím, je podľa predsedu EP potrebné vyhnúť sa fiskálnej konkurencii členských krajín, ktorá podrýva sociálnu súdržnosť Európy.
Rusko-ukrajinská kríza s plynom poukázala na problém európskej energetickej závislosti. EP pokladá za potrebné dostať energetiku do pozície základného elementu vonkajšej politiky EÚ. Odporučil sústrediť pozornosť na oblasti energetickej efektívnosti, úspor energie, kombinácii energetických zdrojov, obnoviteľných zdrojov a jadrovej energetiky. Prekážku vidí v nízkej cezhraničnej konkurencii v oblasti energetiky. 
Na záver J. Borrell pripomenul konanie euro-stredomorského parlamentného zhromaždenia v Bruseli. Toto fórum považuje za dôležitý nástroj dialógu a spolupráce, čo sa prejavilo aj pri probléme s karikatúrami. 

Dánsky predseda vlády A. F. Rasmussen tiež spomenul nedávnu krízu s moslimskými krajinami kvôli karikatúram. Silná reakcia moslimov bola pre mnohých Dánov šokujúca, preto Dánsko oceňuje podporu EP, Európskej komisie (EK), rakúskeho predsedníctva aj členských krajín. 

*   *   *

Lisabonská stratégia
 Obnovená stratégia pre zamestnanosť a rast 

Zasadnutie jarnej ER sa zaoberalo implementáciou Lisabonskej stratégie s dôrazom na obdobie od znovuoživenia stratégie v marci 2005.

Európska rada:

-	privítala pokrok dosiahnutý pri uskutočňovaní konkrétnych krokov v implementácii Lisabonskej stratégie po jej znovuoživení na summite v marci 2005;
-	privítala správu EK o pokroku „Čas zaradiť vyššiu rýchlosť“;
-	vo všeobecnosti zhodnotila národné reformné programy (záväzky členských štátov s cieľom dosiahnutia udržateľného rastu a zamestnanosti);
-	vyzvala členské štáty, aby na jeseň 2006 podali správu o opatreniach smerujúcich k implementácii národných reformných programov;
-	vyzvala Radu, EK a členské štáty, aby zorganizovali praktickú výmenu skúseností a aby sa nasledujúca správa EK v roku 2007 orientovala najmä na stav implementácie opatrení v stanovených prioritných oblastiach.

Najvyšší predstavitelia členských štátov sa zhodli na potrebe čo najskoršieho ukončenia rokovaní o medziinštitucionálnej dohode potrebnej na využívanie sedemročného finančného rámca EÚ tak, ako bol schválený na summite v decembri 2005. 

ER ďalej konštatovala, že základnou úlohou vo všetkých členských štátoch je - najmä z dôvodu zvyšujúcej sa vonkajšej konkurencie a starnúceho obyvateľstva EÚ - uskutočňovanie nevyhnutných štrukturálnych reforiem s cieľom zníženia nezamestnanosti, zvýšenia produktivity a potenciálu rastu.  

Od konca roku 2005 prebieha v Európe postupné hospodárske oživenie, pričom v roku 2006 sa očakáva obnovenie hospodárskeho rastu na úroveň želaného potenciálu. ER predpokladá, že v období rokov 2005 - 2007 bude v EÚ vytvorených 6 miliónov pracovných miest, ktoré v konečnom dôsledku pomôžu znížiť celkovú nezamestnanosť. 

ER potvrdila platnosť Integrovaných usmernení pre zamestnanosť a rast na roky 2005 - 2008 a v ich rámci sa dohodla na nasledovných prioritných oblastiach:
1.	rozsiahlejšie investovanie do vedomostí a inovácií;
2.	uvoľnenie podnikateľského potenciálu, najmä malých a stredných podnikov a
3.	zvyšovanie počtu pracovných príležitostí pre prioritné kategórie.

V rámci každej z uvedených prioritných oblastí boli členské štáty vyzvané k realizácii konkrétnych opatrení s termínom implementácie do konca roku 2007. V jednotlivých prioritných oblastiach:

1.	Rozsiahlejšie investovanie do vedomostí a inovácií
-	ER zdôraznila platnosť záväzkov týkajúcich sa zvýšenia výdavkov na výskum a vývoj zohľadňujúcich rozdielnu štartovaciu pozíciu členských štátov (cieľ 3 % HDP do roku 2010);
-	ER vyzvala na urýchlené prijatie 7. Rámcového programu pre výskum a vývoj (7th Framework Programme for Research and Development) a Nového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie (CIP – Competitiveness and Innovation Programme);
-	ER konštatovala, že ďalšími otázkami, ktoré si zaslúžia zvýšenú pozornosť, sú informačné a komunikačné technológie (IKT); posilnenie väzieb medzi výskumom, inovačnými systémami a podnikateľským prostredím; podpora väčšej mobility výskumných pracovníkov a pokrok v rozvoji Európskeho kvalifikačného rámca (EQF - European Qualifications Framework);
-	ER vyzvala členské štáty, aby uľahčili univerzitám prístup k doplnkovým zdrojom financovania vrátane zdrojov zo súkromného sektora a aby sa odstránili prekážky medzi verejno-súkromnými partnerstvami (PPP – Public Private Partnership);
-	ER uznala dôležitosť vytvorenia Európskeho technologického inštitútu a vyzvala EK predložiť návrhu jeho založenia do polovice júna 2006; ER upustila od zámeru vybudovať samostatnú inštitúciu a uprednostnila vytvorenie vedeckej siete medzi existujúcimi výskumnými organizačnými jednotkami. 

2.	Uvoľnenie podnikateľského potenciálu, najmä malých a stredných podnikov;
-	ER akcentovala dôležitosť silnej a konkurencieschopnej priemyselnej základne v EÚ, dosiahnutie rovnováhy medzi horizontálnymi a sektorálnymi prístupmi;
-	ER vyzvala členské štáty k aktívnej tvorbe národných stratégií a k realizácii opatrení na posilňovanie konkurencieschopnosti a produktivity;
-	ER potvrdila rozhodujúcu úlohu malých a stredných podnikov pre rast a zamestnanosť a potrebu jednoduchého regulačného prostredia (tzv. zásada „myslieť najprv na malých“ - „think small first“);
-	ER vyzvala EK začať vykonávať opatrenia na zisťovanie administratívnej záťaže a tiež preskúmať možnosti stanoviť merateľné ciele v jednotlivých odvetviach s tým, aby do konca roku 2006 EK predstavila predmetnú správu;
-	ER podnietila členské štáty, aby do roku 2007 na účely rýchleho a jednoduchého zakladania podnikov zaviedli režim komplexného vybavenia na jednom mieste  (tzv. „one-stop-shop“) s cieľom umožniť založenie novej firmy do jedného týždňa kdekoľvek v EÚ v roku 2007;
-	ER privítala zámer EK zjednodušiť existujúce pravidlá štátnej pomoci týkajúce sa malých a stredných podnikov;

3.	Zvyšovanie počtu pracovných príležitostí pre prioritné kategórie
-	ER potvrdila, že zvyšovanie zamestnanosti v EÚ zostáva jednou z hlavných priorít reforiem;
-	ER uviedla, že vzhľadom na postupné hospodárske oživenie sú na zvýšenie európskej zamestnanosti do roku 2010 o 2 milióny pracovných miest ročne potrebné ďalšie aktívne opatrenia;
-	ER zdôraznila, že do konca roku 2007 by každému mladému človeku, ktorý skončil školu a je nezamestnaný, mala byť do 6 mesiacov, a najneskôr do 4 mesiacov do konca roku 2010, ponúknutá práca, učňovské vzdelávanie, prípadne doplnková odborná príprava;
-	ER schválila Európsky pakt pre rodovú rovnosť (SR sa spolu so Slovinskom a Litvou uchádza o umiestnenie sídla Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť); 
-	ER požiadala členské štáty, aby venovali osobitnú pozornosť tzv. konceptu „flexicurity“, ktorý predstavuje kombináciu politiky budovania flexibilného trhu práce, konkurencieschopnosti a sociálnych istôt;
-	ER zobrala na vedomie návrh EK na vytvorenie Globalizačného fondu (GAF - Globalisation Adjustment Fund), ktorý má byť prístupný všetkým členským štátom  s cieľom poskytnúť dodatočnú podporu pracovníkom, ktorí v dôsledku veľkých štrukturálnych zmien stratili zamestnanie. GAF by mal byť podľa názoru ER funkčný čo najskôr, podľa možnosti k 1. 1. 2007.

Okrem uvedených prioritných oblastí sa ER venovala aj otázke kvality verejných financií v členských štátoch; zlepšenia udržateľnosti sociálnych systémov a potrebného dobudovania vnútorného trhu - finalizácia rokovaní o balíku REACH (Registration, Evaluation and Authorisation of Chemicals) do konca roku 2006; dosiahnutia pokroku v oblasti ochrany duševného vlastníctva v EÚ a patentového práva; modernizácie systému DPH a colného systému a podpory plne integrovanému a fungujúcemu finančnému trhu (FSAP - Financial Services Action Plan).

Európska rada tiež privítala hlasovanie EP o návrhu smernice o službách na vnútornom trhu. V tomto kontexte berie na vedomie zámer EK, aby zmenený a upravený návrh smernice o službách vo veľkej miere vychádzal z prvého čítania v EP, pričom dúfa, že inštitúcie EÚ budú schopné urýchlene uzavrieť celý legislatívny proces.

SR má nadväzne na stanovený programovací cyklus Lisabonskej stratégie vypracovaný systém monitorovania implementácie cieľov a opatrení stanovených vo svojom národnom reformnom programe, a to prostredníctvom dvakrát za rok pripravovaných správ o implementácii (priebežná správa k 28. februáru a komplexná správa o implementácii na jeseň každého kalendárneho roka).
Energetická politika EÚ

Vzhľadom na udalosti posledného obdobia (rastúce ceny ropy a plynu, obmedzenie dodávok plynu z Ruskej federácie na Ukrajinu v decembri 2005, potenciálna možnosť teroristických útokov na ložiská ropy a plynu, ako aj na dôležité prepravné systémy energonosičov) sa problematika energetickej bezpečnosti a potenciálna zraniteľnosť národných energetických systémov jednotlivých európskych krajín stáva absolútnou prioritou EÚ, ktorá bola aj v kontexte lisabonskej agendy pretransformovaná do agendy jarného zasadnutia ER.  

V tomto kontexte ER:
-	uznala, že Európa čelí početným výzvam v oblasti energetiky (situácia na trhu s ropou a plynom, rast závislosti od dovozu, obmedzená diverzifikácia, rast globálneho dopytu, slabý pokrok v energetickej efektívnosti a používania obnoviteľných zdrojov energie, dokončenie liberalizácie na energetickom trhu k júlu 2007 a pod.);
-	v nadväznosti na Zelenú knihu EK „A European Strategy for Sustainable, Competitive and Secure Energy“ vyzvala k budovaniu Energetickej politiky pre Európu (EPE – Energy Policy for Europe) ako efektívnej politiky spoločenstva;
-	konštatovala, že EPE by mala prispieť k dosiahnutiu troch hlavných cieľov: (i) k zvýšeniu bezpečnosti dodávok, (ii) k zabezpečeniu konkurencieschopnosti európskych ekonomík a (iii) k podpore ekologickej udržateľnosti (potenciál úspory energie EÚ o   20 % do roku 2020, dosiahnutie existujúcich cieľov v oblasti obnoviteľných zdrojov energie do roku 2010 vrátane zváženia cieľa 15 % do roku 2015, ako aj podielu biopalív na úrovni 8 %); 
-	pripomenula, že EPE by mala zabezpečovať transparentnosť a nediskrimináciu na trhu, byť v súlade s pravidlami hospodárskej súťaže, zachovávať suverenitu členských štátov v oblasti primárnych zdrojov energie a rešpektovať preferencie členských štátov pri voľbe jednotlivých energetických zdrojov.

Ostatné

Budúcnosť Európy

Na marcovom zasadnutí Európskej rady nenastal v otázke ratifikácie Zmluvy o Ústave pre Európu zvrat. Podľa rakúskej ministerky zahraničných vecí U. Plassnikovej je nepravdepodobné, že na júnovom summite predloží rakúske predsedníctvo konkrétny návrh na vyriešenie tejto otázky. Ministri zahraničných vecí členských štátov sa však zhodli na potrebe urýchliť rokovania o budúcnosti Únie. Predsedníctvo EÚ zorganizuje v Rakúsku v druhej polovici mája 2006 neformálne stretnutie, na ktorom ministri zahraničných vecí prediskutujú otázku budúcnosti a hraníc EÚ.

Postoj SR je v otázke ústavnej zmluvy aj po zasadnutí Európskej rady v marci 2006 konzistentný. Návrhy obsiahnuté v zmluve považuje Slovenská republika za dobrý koncept pre budúcnosť rozšírenej EÚ, ktorý je potrebné zachovať ako rámec riešenia budúcich inštitucionálnych vzťahov. SR zároveň podporuje predĺženie obdobia reflexie, na druhej strane však upozorňuje, že obdobie reflexie nemá slúžiť ako zámienka na prerušenie procesu ratifikácie ústavnej zmluvy. Minister zahraničných vecí SR E. Kukan vyzval členské štáty, aby sformulovali jasné stanoviská k ďalšiemu postupu.

Pokiaľ ide o budúce rozširovanie EÚ, Slovenská republika podporuje perspektívu členstva v EÚ pre krajiny západného Balkánu, definovanú v solúnskej agende prijatej v roku 2003, a nestotožňuje sa s potrebou striktného vymedzovania geografických hraníc EÚ. Integračné ambície ktorejkoľvek krajiny geopoliticky prislúchajúcej k európskemu kontinentu by mali byť limitované splnením kodanských politických kritérií.

Bielorusko

ER prijala (aj vďaka iniciatíve SR) vyhlásenie odsudzujúce priebeh volieb v Bielorusku a postup štátnych orgánov proti demonštrantom. V tejto súvislosti sa ER rozhodla prijať reštriktívne opatrenia voči osobám zodpovedným za zmanipulovanie volieb vrátane prezidenta Lukašenka. Zároveň uvítala iniciatívu bieloruskej demokratickej opozície a zaviazala sa ďalej podporovať demokratizáciu bieloruskej spoločnosti. 

ER vyzvala bieloruské orgány, aby sa zdržali ďalších nedemokratických opatrení namierených voči pokojným protestom a prepustili zadržané osoby. Taktiež vyzvala medzinárodné spoločenstvo, predovšetkým susedné krajiny Bieloruska, aby sa stotožnili s postupom EÚ a zaujali rovnaký postoj. 

Reforma trhu práce, „flexicurity“

Predmetom diskusie ministrov financií členských krajín EÚ bola reforma trhu práce. Rakúske predsedníctvo vyzvalo dánskeho a slovenského ministra financií, aby informovali o tom, ako obe krajiny pristúpili k reforme trhu práce. Ústredným bodom rokovania sa stal tzv. koncept „flexicurity“ a možnosť jeho aplikácie na ostatné členské krajiny. 

EÚ v posledných rokoch čelí výzve globálnej konkurencie a negatívnemu demografickému trendu, preto svoje úsilie zamerala na revíziu sociálneho modelu, ktorý by mal schopnosť pružne reagovať na meniace sa podmienky na trhu práce. V EÚ existuje niekoľko modelov sociálnych systémov. Jedným z nich je napríklad tzv. škandinávsky model. Vo všeobecnosti môže byť charakterizovaný schopnosťou vytvárať pracovné miesta a zároveň garantovať sociálne istoty pre nezamestnaných. Koncept „flexicurity“ spája flexibilitu trhu práce (flexibility) so zabezpečením sociálnych istôt ochranou (social security). Na druhej strane je však nutné priznať, že tento systém je finančne náročný.  

Ministri financií sa zhodli, že dánsky model „flexicurity“ nie je mechanicky aplikovateľný v nových, ani v niektorých starých členských krajinách z dvoch hlavných dôvodov. Tento model je veľmi náročný na verejné výdavky a znamenal by výrazné zvýšenie daňového zaťaženia. Druhým obmedzením je kapacita a efektívnosť verejného sektora, ktorý nie je v mnohých krajinách taký výkonný ako v škandinávskych krajinách. Pozitívami tohto modelu sú permanentné rekvalifikácie a vytváranie flexibilných podmienok pri zmene zamestnania.

Minister financií SR I. Mikloš informoval o opatreniach, ktoré SR urobila na trhu práce z hľadiska zvýšenia flexibility a sociálnej ochrany. Taktiež priblížil opatrenia, ktoré viedli k zníženiu daňového zaťaženia nízkopríjmových skupín. Výzvu rakúskeho predsedníctva na úvodné vystúpenie slovenského ministra financií možno považovať za ocenenie slovenského reformného procesu.

Zo záverov jarného zasadnutia ER možno usúdiť, že otázka „flexicurity“ sa v budúcnosti stane mimoriadne dôležitou. EK spolu s členskými krajinami a sociálnymi partnermi preskúma princípy, na ktorých by mal koncept „flexicurity“ fungovať.
Hodnotenie výsledkov summitu členskými krajinami

Rakúsko (AT)
Spolkový kancelár W. Schüssel /WS/ pozitívne komentoval prísľub členských krajín (ČK) zvýšiť zamestnanosť o 10 mil. pracovných miest (pre Rakúsko je v roku 2006 možný nárast zamestnanosti o 1,3%), podporu malého a stredného podnikania a zvýšenie prostriedkov na vedu a výskum. V energetickej politike sa pozitívne vyjadril o plánoch zvýšiť podiel obnoviteľných zdrojov a podporiť cezhraničný obchod s elektrinou. 
Rakúskemu predsedníctvu sa podľa WS podarilo do záverov presadiť všetky ciele, ktoré si pre jarný summit predsavzalo. Tým, že na summit boli pozvaní európski sociálni partneri a prezident Európskej centrálnej banky, bol rakúsky model spolupráce medzi vládou a sociálnymi partnermi v oblasti rastu a zamestnanosti povýšený na európsku úroveň. 
WS nechce o európskom modeli len diskutovať, ale konkrétne ho definovať. Deň Európy 9. mája plánuje využiť na široko koncipovanú diskusiu o ňom. 
Opozícia kritizovala najmä nereálnosť zvýšenia zamestnanosti o 1% ročne a neschopnosť vlády presadiť širšiu európsku diskusiu o využívaní jadrovej energie. Strana zelených sa zamerala predovšetkým na kritiku kancelárovej nečinnosti v oblasti jadrovej energetiky a revízie Zmluvy Euratom. 

Belgicko (BE)
Predseda vlády G. Verhofstadt vo vzťahu k lisabonskej stratégii ocenil pokrok v otázke komunitárneho patentu, kde sa črtá možnosť rozvoja posilnenej spolupráce. Konštatoval, že BE už pripravuje konkrétne návrhy a bude sa snažiť zapojiť do užšej spolupráce minimálne 8 krajín. Je presvedčený, že hoci momentálne je táto otázka považovaná za akési „tabu“, časom sa nájde aj konsenzus na úrovni členských štátov.  
Osobitne ocenil naštartovanie reforiem v rámci eurozóny, ktoré by mali viesť k posilneniu jej kompetencií. Nová ekonomická stratégia by mala byť záväznejšia než doterajší systém. Ohľadne smernice o službách podotkol, že očakávaný nový návrh EK by mal vychádzať z kompromisu dosiahnutého v EP. 
V oblasti energetickej politiky EÚ sa vyslovil za flexibilnú koordináciu aktivít regulačných úradov a operátorov, čím sa EÚ vyhne diskusii o potrebe zriadenia európskeho dozorného orgánu. BE bude vo všeobecnosti usilovať o zníženie koncentrácie veľkých spoločností a dosiahnutie väčšej diverzity na trhoch s energiou. Konsolidácia by v tomto prípade mala byť spojená s väčšou konkurenciou na regionálnej úrovni.      
Na otázku ohľadne možnosti vytvorenia Európskeho technologického inštitútu pripomenul, že existuje viac-menej konsenzus v tom, že by nemalo ísť o zriadenie novej inštitúcie, ale skôr o vybudovanie užšej siete už existujúcich orgánov.     

Fínsko (FI)
Vláda vydala tlačové vyhlásenie, v ktorom informovala o obsahu a záveroch zasadnutia ER. Informácie týkajúce sa FI alebo fínskych pozícií boli veľmi strohé a neprekročili rámec informácií brífingu pred ER. 
Odsúhlasené aktivity v oblasti výskumu a rozvoja pokladá FI za veľmi dôležité a bude pokračovať v tejto práci počas svojho predsedníctva. Tlačové vyhlásenie uvádza, že ER schválila oblasti, v ktorých bude FI, ako budúca predsednícka krajina, pokračovať. Ide predovšetkým o problematiku energetiky, inovačnej politiky a informačnej spoločnosti a otázku zriadenia Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii. Počas fínskeho predsedníctva sa uskutoční osobitný tripartitný sociálny summit.

Francúzsko (FR)
Prezident J. Chirac zhodnotil závery summitu ER pozitívne vo všetkých hlavných otázkach – energia, výskum, zamestnanosť, smernica o službách. J. Chirac ocenil energetickú stratégiu, ktorú spustila ER. Považuje ju za ambicióznu v prospech vytvorenia kompetitívnej a trvácnej európskej energetickej politiky - posilnenie bezpečnosti dodávok, identifikácia kapacít v oblasti produkcie a transportu, rozvoj energií bez alebo s minimálnou produkciou skleníkových plynov. J. Chirac zdôraznil potrebu jednotnej externej energetickej politiky. Ocenil cieľ EK pripraviť viacročný strategický rámec na koordináciu úsilia členských krajín v energetickej oblasti.
Odmietol „mediálne“ obvinenia z francúzskeho protekcionizmu a údajné rozdiely v postojoch s kancelárkou A. Merkelovou. V rámci tlačovej konferencie vyjadril pozitívne očakávania od správy EK k pripravenosti BG a RU na vstup do EÚ. J. Chirac podporuje rozširovanie EÚ. Vo finančnej, ekonomickej a politickej oblasti však existuje limit absorpčnej kapacity európskeho celku vzhľadom na prijímanie nových členov. Otázka tohto limitu bude podľa J. Chiraca témou júnového zasadnutia ER. Svoje opustenie sály pri prejave šéfa Únie európskych priemyselných a zamestnávateľských zväzov (UNICE) E.-A. Sellièra vysvetlil obranou národného záujmu, ktorým je ochrana francúzskeho jazyka z dôvodu ochrany kultúrnej diverzity.      

Grécko (EL)
Jarný summit EÚ bol pre grécku vládu vítanou príležitosťou na zvýraznenie svojho reformného zamerania či už v oblasti reformy trhu práce, resp. v energetickej politike. 
Agenda jarného summitu poukázala na slabé stránky súčasnej ekonomickej situácie v Grécku, na druhej strane však v časti energetickej politiky ER čerpala aj zo skúseností nadobudnutých Gréckom pri realizácii jeho dlhodobej vízie vytvorenia regionálneho trhu s energiami. Vedľajším cieľom gréckej účasti na summite zároveň bolo aspoň čiastočné napravenie zlej reputácie Grécka vo väzbe na nedostatky v rozpočtovom hospodárení v predošlých rokoch. 
Predseda vlády otvorene vyjadril svoj nesúhlas s tvrdohlavým presadzovaním kvantitatívneho prístupu k analýze pokroku vo vybraných oblastiach zo strany rakúskeho predsedníctva. Zdôraznil pritom, že ak sú stanovované kvantitatívne ukazovatele, musia byť realistické, aby sme sa tak vyhli problému nedôveryhodnosti EÚ. Každopádne však podporil záver o tom, že hlavnou prioritou musí zostať snaha vytvoriť dostatok pracovných príležitostí, osobitne pre mladých a ženy.  
K výsledkom jarného summitu EÚ sa vyjadrili aj opozičné politické strany zastúpené v gréckom parlamente, pričom vyjadrili svoju nespokojnosť. 

Írsko (IE)
IE je spokojné s výsledkami jarného zasadnutia ER. Hlavy štátov a vlád privítali návrhy predsedu vlády B. Aherna na odstránenie rozdielov v medzinárodných roamingových poplatkoch. Predseda vlády poukázal na efektívne fungovanie tohto systému medzi IE a UK a zdôraznil, že ak existuje politická vôľa, je možné dosiahnuť odstránenie rozdielov v medzinárodných roamingových poplatkoch i na celoeurópskej úrovni. Taktiež zdôraznil potrebu čo najrýchlejšie prijať spoločnú energetickú politiku. Írska vláda zverejní Zelenú knihu o energetike v priebehu tohto roka. Problém je však dosiahnuť väčšiu konkurenciu v oblasti energetiky na malom trhu ako je Írsko, ktoré nemá pozemné spojenie s inými krajinami EÚ. Existuje dohoda o vytvorení elektrického spojenia s UK. IE sa zasadzovalo za zmiernenie návrhu predsedníctva využívať 15% z obnoviteľných zdrojov energie do roku 2015. V súčasnosti iba 2% energie v IE pochádza z obnoviteľných zdrojov. 

Maďarsko (HU)
Predseda vlády F. Gyurcsány charakterizoval priebeh zasadnutia ako pokojný v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi. Zasadnutie bolo poznačené „duchom spolupráce“. Napriek tomu, že sa vyskytli určité sporné záležitosti, jednotlivé krajiny sa usilovali dosiahnuť úspech i za cenu kompromisu. Väčšina účastníkov sa snažila predísť novým konfliktom pred dosiahnutím konečnej dohody o novej finančnej perspektíve. Podľa F. Gyurcsánya existuje v EÚ potreba principiálnych debát, inak EÚ navždy stratí dôveru svojich občanov.  
Summit priniesol početné konkrétne rozhodnutia v záujme rozvoja konkurencieschopnosti EÚ. Predseda vlády vyzdvihol významnú úlohu Maďarska pri tvorbe záverov k energetickej politike, keďže predložený návrh vychádzal predovšetkým z maďarských a francúzskych zdrojov. Popri oblastiach uvedených v zakladajúcich zmluvách sa neskôr objaví aj spoločná energetická politika EÚ, čo je možné, podľa F. Gyurcsánya, kvalifikovať ako veľký prelom.       
Najživšia diskusia sa sústredila na návrh smernice o službách. Maďarsko považuje návrh smernice za základ ďalšej diskusie. Miernejšiu pozíciu prezentovalo v tejto súvislosti aj Slovensko a ČR. Téma bude v apríli predmetom zasadnutia Rady pre konkurencieschopnosť. 

Nemecko (DE)
Výstupy z tlačovej konferencie kancelárky A. Merkelovej a ministra zahraničných vecí  F. –W. Steinmeier, ako aj reakcie parlamentných frakcií vládnej koalície, oceňujú predovšetkým dosiahnutie politickej dohody k návrhu smernice o službách. Summit, podľa CDU/CSU, znamená medzník znovuoživenia úsilia na zvýšenie rastu a zamestnanosti, za predpokladu urýchleného a dôsledného uplatňovania prijatých záverov. V porovnaní s tenziou, ktorou bolo poznačené minuloročné letné a zimné zasadnutie Rady je prekvapujúco hladký priebeh ostatného zasadnutia hodnotený ako návrat k jasným záverom bez nápadných kontroverzií. Obsahová náročnosť tém sa podľa kancelárky premietla do zredukovaného počtu diskutovaných bodov.  
Bilancia hospodársko-sociálnych tém ER v komentároch mienkotvorných denníkov vyznieva menej povzbudzujúco. Stanovené ciele sú síce správne, nie však zvolené prostriedky a penzum politickej vôle. Za určitý posun v energetickej politike možno považovať skutočnosť, že téma energetického zásobovania nie je posudzovaná len kritériom konkurencie a na význame nadobúda aj aspekt bezpečnosti. Hlavná  téma, Lisabonská stratégia nepriniesla v zásade nič nové a vzájomné ubezpečovanie sa šéfov delegácií členských krajín o potrebe napĺňania jej cieľov navodzuje skôr dojem zotrvačnosti než skutočnej ctižiadosti. Uvoľnenie cesty k schváleniu smernice o službách vníma odborná kritika napriek vyňatiu princípu krajiny pôvodu za dobrý východiskový bod. 

Poľsko (PL)
Po ukončení summitu EÚ vyjadril poľský premiér K. Marcinkiewicz celkovú spokojnosť s jeho výsledkami. Ocenil, že sa podarilo dosiahnuť dohodu na spoločnom prístupe k energetickej bezpečnosti, ktorá zohľadňuje princípy solidarity a vzájomnej pomoci v prípade energetickej krízy. Konštatoval, že v otázke energetickej bezpečnosti chcelo PL ísť oveľa ďalej. V otázke smernice o službách K. Marcinkiewicz uviedol, že pôvodný návrh smernice o službách znamenal dva kroky vpred, ale časť ČK to považovala za príliš rýchle a nechcela urobiť viac ako jeden krok. Poľský premiér neskrýval rozčarovanie, že sa nepodarilo presadiť liberálnejší prístup.
Napriek deklarovanej spokojnosti poľských predstaviteľov so závermi summitu, s výnimkou bieloruskej otázky, neboli očakávania PL naplnené. Nenaplnené očakávania poľskej strany v otázke European Energy Security Treaty neboli spôsobené iba radikálnym charakterom poľského návrhu, ale najmä tým, že PL nevytvorila vhodnú diplomatickú pôdu ani na to, aby ho EÚ vzala aspoň na vedomie. Aj v prípade smernice o službách poľskí predstavitelia pokračovali s ambicióznou rétorikou až do posledného okamihu.

Portugalsko (PT)
Portugalskí predstavitelia začínajú hodnotiť dianie v EÚ cez prizmu nasledujúceho predsedníctva PT v EÚ (2. polovica r. 2007). 
Predseda vlády J. Sócrates, ako aj minister zahraničných vecí F. do Amaral, summit ER obšírne nekomentovali. V krátkych reakciách hodnotili jeho priebeh a výsledky pozitívne, hlavnými témami ich komentárov boli Lisabonská stratégia a energetická politika EÚ. PT sleduje tiež vývoj v otázke ÚZ, minister zahraničných vecí predpokladá, že o ďalšom osude dokumentu sa rozhodne počas nemeckého predsedníctva, ktorého závery bude realizovať portugalské predsedníctvo. 

Slovinsko (SI)
Slovinská vláda prijala s uspokojením závery marcového zasadania ER. Predseda vlády J. Janša nepokladá implementovanie záverov jarného zasadnutia ER pre SI za náročné, s výnimkou oblasti energetiky.  V tejto súvislosti označil za náročnú úlohu dosiahnuť do roku 2015 úroveň 15% svojej elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov a úroveň 8% spotreby biopalív.
Minister zahraničných vecí D. Rupel diplomaticky vyjadril určité sklamanie nad posledným vývojom v EÚ, pokiaľ ide o rozširovanie, kde de facto dochádza k jeho dočasnému zastaveniu. D. Rupel ľutuje, že ER nebola schopná ani len neformálnej debaty o ďalšom rozširovaní EÚ. Ďalej naznačil určité poľutovanie nad faktom, že sa lídri EÚ a ministri zahraničných vecí ČK nedohodli na jednoznačných opatreniach voči Bielorusku.