Ročný národný program 
prípravy SR na členstvo v NATO 
na rok 2004
(RNP PRENAME 2004)

Návrh

Bratislava, september 2003

O B S A H 

Východiská a ciele RNP PRENAME 2004

1.	Politické a ekonomické otázky
2.	Obranné a vojenské otázky
3.	Otázky zdrojov
4.	Bezpečnostné otázky
5.	Právne otázky	

Tabuľka úloh RNP PRENAME 2004

1. Politické a ekonomické otázky
1.1. 	Oblasť zahranično-bezpečnostnej politiky
1.2. 	Oblasť práce s verejnou mienkou
1.3. 	Oblasť civilného núdzového plánovania
1.4. 	Oblasť vedy a techniky
1.5. 	Oblasť životného prostredia
2.	Obranné a vojenské otázky
3.	Otázky zdrojov
3.1.	Oblasť plánovania finančných zdrojov 
3.2.	Oblasť ekonomiky a spolupráce vo výrobe pre potreby obrany
4.	Bezpečnostné otázky
5.	Právne otázky

Prílohy:

Príloha 1: Prehľad plánovaných finančných nákladov RNP PRENAME 2004

Východiská a ciele RNP PRENAME 2004

Úvod
1.	Obdobie po septembri 2002, keď bol odovzdaný RNP PRENAME 2003, bolo z pohľadu procesu prístupu SR do NATO poznačené dvoma historickými udalosťami. Hlavy štátov a vlád členských krajín Aliancie v Prahe rozhodli dňa 22. novembra 2002 o najrozsiahlejšom rozšírení NATO o sedem ašpirantských krajín, vrátane SR. Na základe tohto rozhodnutia prebehli medzi predstaviteľmi NATO a SR rozhovory o členstve SR v Aliancii, ktorých výsledkom bolo konštatovanie pripravenosti SR prijať záväzky vyplývajúce z členstva v Aliancii a prijatie Časového plánu plnenia reforiem. Úspešné ukončenie rozhovorov o členstve a prijatie časového plánu umožnili členským krajinám podpísať 26. marca 2003 protokol k Severoatlantickej zmluve o pristúpení SR. Od 16. júna 2003 sa SR spolu s ďalšími pozvanými krajinami zúčastňuje so štatútom aktívneho pozorovateľa práce prevažnej väčšiny aliančných výborov.
2.	SR aj v súčasnosti pokračuje v plnení úloh RNP PRENAME 2003, ktoré boli v marci 2003 potvrdené a včlenené do Časového plánu plnenia reforiem. Oba dokumenty sú považované za výraz politického záväzku vlády SR voči budúcim spojencom kontinuálne pripravovať Slovensko na plnohodnotné členstvo v Aliancii. Mnohé z prijatých úloh a cieľov presahujú obdobie do získania de iure členstva. Preto SR pristupuje k vypracovaniu a zabezpečeniu plnenia RNP PRENAME 2004, ako jedného z konkrétnych výrazov vôle a schopnosti prispievať k ochrane a posilňovaniu spoločných hodnôt a dosiahnuť už v počiatočnom období členstva v Aliancii taký stav celkovej vnútornej pripravenosti, ktorý umožní SR byť pre NATO reálnym prínosom. Pri plnení vytýčených cieľov bude SR využívať skúsenosti z doterajšieho priebehu procesu MAP a bude sa opierať o existujúce koordinačné orgány a mechanizmy. Ukončením ratifikácie prístupových protokolov v členských krajinách Aliancie a nadobudnutím plného členstva SR v NATO ukončí svoju činnosť dočasný koordinačný mechanizmus „Vládny výbor PRENAME“, ktorého úlohy preberú na strategickej úrovni existujúce poradné orgány vlády a na expertnej úrovni špecializované pracovné skupiny, ktorých fungovanie bude vychádzať zo skúseností nadobudnutých počas doterajších  cyklov MAP.
3.	Podobne ako členské krajiny, aj SR kladie v oblasti bezpečnosti a obrany dôraz na efektívne napĺňanie ambicióznych záväzkov prijatých na Pražskom summite, ktoré smerujú k zvýšeniu a zefektívneniu národných kapacít určených pre zvládnutie nových bezpečnostných výziev. V tomto zmysle je SR pripravená podieľať sa na realizácii vytýčených projektov, predovšetkým v rámci implementácie Pražského záväzku schopností – PCC alebo ECAP.
4.	Prioritami SR v rámci RNP 2004 sú pokračovanie politických a ekonomických reforiem, neustále posilňovanie kvality demokracie, pokračovanie dialógu vlády s občanmi v oblasti bezpečnosti, dôsledná implementácia reforiem ozbrojených síl SR, úspešné ukončenie vytvárania podmienok pre ochranu utajovaných informácií v súlade s bezpečnostnou politikou NATO vrátane preverenia dostatočného počtu osôb a inkorporovanie právneho acquis NATO do vnútroštátneho právneho systému SR.

1. Politické a ekonomické otázky

Politické otázky

5.	V oblasti verejnej informovanosti a podpory pre vstup SR do NATO došlo v rokoch 2001 a 2002 k výrazným posunom. Podpora verejnosti pre vstup narástla v priebehu roku 2001 o 6% a začiatkom roku 2002 o ďalších 6%, takže sa v polovici roku 2002 ustálila na úrovni 60%. Úmerne k tomuto nárastu priaznivcov vstupu kleslo percento odporcov, pričom počet tých, ktorí sú určite proti členstvu SR v NATO klesol na 13%. V druhej polovici roka 2002 bol však zaznamenaný pokles podpory vstupu SR do NATO, pričom rýchlosť poklesu sa postupne zvyšovala, najmä úmerne s narastajúcim znepokojením verejnosti z blížiaceho sa vojenského konfliktu v Iraku a paralelnými aktivitami odporcov členstva SR v NATO, ktorí iniciovali petíciu so žiadosťou o vypísanie referenda o členstve SR v NATO s účelom zabrániť členstvu SR v NATO. Petičná akcia bola jej organizátormi po viac ako dvoch mesiacoch aktivít ukončená bez dosiahnutia svojho cieľa (podľa vyjadrenia organizátorov sa podarilo vyzbierať iba cca 150.000 podpisov z 350.000 potrebných) a boli ukončené mediálne aktivity odporcov vstupu SR do NATO. Kým v decembri 2002 prevažovali podporovatelia vstupu nad odporcami, vo februári 2003 to už bolo naopak. Koncom apríla 2003 nastala opätovná zmena trendu, keď sa podpora vstupu SR do NATO významne zvýšila a počet jeho odporcov poklesol. 

Tabuľka : Podpora vstupu SR do NATO v období december 2000 - júl 2003

Obdobie	Podpora vstupu SR do NATO	Spolu	
	určite + skôr áno	určite + skôr nie	nevedia		
12/2000	47,1	47,0	6,0	100	
04/2001	48,0	44,0	8,0	100	
06/2001	52,2	38,7	9,1	100	
10/2001	53,3	41,1	5,6	100	
12/2001	52,9	42,6	4,5	100	
03/2002	60,6	34,1	5,3	100	
06/2002	59,7	34,1	6,1	100	
10/2002	57,5	38,0	4,5	100	
12/2002	51,1	42,4	6,5	100	
02/2003	44,6	52,0	3,4	100	
03-04/2003	43,4	52,9	3,7	100	
04/2003	48,2	47,0	4,8	100	
07/2003	50,0	42,6	7,4	100	
Zdroje: MIC (december 2000), NOC (apríl 2001 – apríl 2003), FOCUS (júl 2003)

Z uvedeného vývoja podpory verejnosti je zrejmé, že názory občanov na NATO nie sú pevne „ukotvené“, ale menia sa pod vplyvom aktuálnych krízových udalostí .  Preto verejná informovanosť a získavanie podpory členstvu v NATO zostávajú aj naďalej prioritnými úlohami. V roku 2003 sa v práci s verejnou mienkou pokračovalo v budovaní partnerstva medzi štátom a občianskou spoločnosťou prostredníctvom grantovej súťaže pre projekty mimovládnych organizácií, zameraných na zvýšenie informovanosti verejnosti pred vstupom SR do NATO. Zároveň sa využíval jeden zo základných pilierov na zabezpečenie komplexnej informovanosti celej spoločnosti o bezpečnostno-politických otázkach súvisiacich so vstupom SR do NATO – denne aktualizovaná webová stránka zdarma dostupná širokej verejnosti, politickým stranám, inštitúciám a médiám. V súvislosti so zaznamenaným poklesom podpory pre vstup SR do NATO bola v mesiaci apríl vytvorená nová medzirezortná koordinačná skupina pre prácu s verejnou mienkou s cieľom zintenzívniť celospoločenskú diskusiu a prostredníctvom popularizačno-vzdelávacích programov v celoštátnych médiách pokračovať v dialógu s občanmi o otázkach medzinárodnej bezpečnosti, o prínosoch a záväzkoch vyplývajúcich z členstva SR v NATO, o nových úlohách NATO, o nových bezpečnostných hrozbách a pod. Slovensko vstupom do NATO bude viazané plnením si záväzkov vyplývajúcich z jeho členstva, preto i naďalej bude potrebné pokračovať v práci s verejnou mienkou a poskytovať občanom dostatok informácií, aby následne mohli k aktuálnym otázkam bezpečnostnej politiky zaujať kvalifikovaný postoj. 
6.	Základnými cieľmi v oblasti verejnej informovanosti a podpory pre rok 2004 sú:
a)	udržiavať celospoločenskú diskusiu o Severoatlantickej aliancii a o rôznych aspektoch medzinárodnej bezpečnosti v  kontexte aktuálnych medzinárodnopolitických udalostí, 
b)	ďalej zlepšovať informovanosť občanov o uvedených témach,
c)	snažiť sa o znovudosiahnutie väčšinovej podpory pre vstup SR do NATO a pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku SR vôbec. 

7.	Oblasť boja proti korupcii. Slovenská vláda zaznamenala posun v boji proti korupcii. Jej elimináciu sa vláda SR snaží riešiť ďalšími legislatívnymi opatreniami v jednotlivých oblastiach života. Od 1. júna 2003 je účinná novela zákona č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu, ktorá sprísňuje postup správcov majetku vo vlastníctve štátu pri nakladaní s ním a zvyšuje transparentnosť celého procesu, čím sa znižuje možnosť pre špekulácie a korupciu pri nakladaní s majetkom vo vlastníctve štátu. Ďalší krok v procese znižovania korupcie v SR bol vykonaný taktiež novelou Zákonníka práce č. 210/2003 Z. z.
8.	Vláda SR schválila návrh novely zákona o  verejnom obstarávaní, ktorej ustanovenia sú zamerané na boj proti korupcii. Cieľom je spresniť ustanovenia a stanoviť jednoznačné podmienky, na základe ktorých možno určiť okruh zmlúv vyňatých z verejného obstarávania, a tak v maximálnej možnej miere zaručiť transparentnosť a znižovanie korupcie. Predmet obstarávania musí byť opísaný s využitím technických noriem a špecifikácií, musia byť presne stanovené podmienky dorozumievania vo verejnom obstarávaní, nesmie sa umožniť dodatočné dopĺňanie dokladov preukazujúcich splnenie podmienok účasti vo verejnom obstarávaní a musia byť upravené podmienky pre použitie rokovacieho konania bez zverejnenia. Taktiež sa má rozšíriť okruh skutočností, voči ktorým je možné podať námietky a ustanoviť zákaz rozdelenia predmetu obstarávania.
9.	Národná rada SR taktiež v apríli 2003 ratifikovala Občianskoprávny dohovor o korupcii, ktorý schválila Rada Európy ešte v roku 1999. Slovensko sa tak stalo jedenástou krajinou, ktorá dohovor akceptovala. Svoju platnosť nadobudne ratifikáciou minimálne 14 krajín. Cieľom dohovoru je implementovať do národných právnych poriadkov nástroj ochrany obetí korupcie a uľahčenie postupov, na základe ktorých sa môžu domôcť plnej náhrady za škody ňou spôsobené. 
10.	Vláda SR 14. 5. 2003 zrušila výhradu SR k článku 6 Dohovoru o praní špinavých peňazí, vyhľadávaní, zhabaní a konfiškácii ziskov z trestnej činnosti (Štrasburg, 8. 11. 1990), ako ďalšie opatrenie v boji proti organizovanému zločinu.
11.	Prijatím novely zákona o Policajnom zbore, zákonom č. 155/2003 Z. z., ktorý nadobudol účinnosť 1. júla 2003, bola realizovaná ďalšia významná zmena týkajúca sa úradov justičnej polície Policajného zboru (PZ). Tieto nie sú  samostatnou organizačnou súčasťou PZ, ale boli začlenené do jeho organizačnej štruktúry ako služba justičnej polície, ktorú riadi prezident PZ. V nadväznosti na túto zmenu sa v súčasnosti pripravuje aj nová organizačná štruktúra Policajného zboru. Jedným z cieľov tejto novej organizačnej štruktúry je zrýchlenie a zefektívnenie trestného konania, pričom ide najmä o posilnenie personálnych kapacít na úseku skráteného vyšetrovania, začlenenie justičnej polície PZ do jednotnej štruktúry spoločne so službou kriminálnej polície a odbremenenie služby poriadkovej polície. Činnosť úradu boja proti organizovanému zločinu bude rozšírená o úsek vyšetrovania a na zabezpečenie spolupráce s úradom špeciálnej prokuratúry a so špeciálnym súdom pre boj s organizovaným zločinom. Bude potrebné vybudovať nový útvar, a to úrad pre boj proti korupcii, ktorý bude v priamej riadiacej pôsobnosti prezidenta PZ a ktorý bude zabezpečovať súčinnosť s úradom špeciálneho prokurátora a úradom špeciálneho súdu. Úrad bude s celoslovenskou pôsobnosťou odhaľovať a vyšetrovať trestné činy korupcie a organizovaného zločinu. Časový horizont realizácie týchto zmien  predpokladá ich uskutočnenie k 1. januáru 2004. 
12.	Národná rada SR schválila návrh zákona, ktorý obsahuje zmeny v niekoľkých zákonoch v oblasti súdnictva.  Navrhované zmeny  vytvárajú predpoklady pre jasnejší a prísnejší postih sudcov, ktorí sa odborne alebo eticky spreneverili výkonu svojej funkcie (zavádza sa požiadavka bezúhonnosti a morálnych vlastností, tzv. princíp nulovej tolerancie) a sprehľadňuje sa systém disciplinárnych opatrení a previnení pre sudcov, zavádza sa povinnosť zverejňovania rozhodnutí disciplinárnych senátov.  Stanovila sa požiadavka zverejňovania majetkových priznaní sudcov. Taktiež sa dopĺňa zákonná úprava týkajúca sa  štátnej správy súdov a samosprávnych orgánov súdnictva. Do parlamentu bol predložený vládny návrh zákona o zriadení špeciálneho súdu a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Právomoci špeciálneho súdu by mali podliehať napr. poslanci NR SR, členovia vlády, sudcovia, predseda a podpredseda NKÚ a iné osoby v prípade podozrenia z trestného činu korupcie, založenia, zosnovania a podporovania zločineckej skupiny a teroristickej skupiny, obzvlášť závažných trestných činov, hospodárskych trestných činov a pod.  

13.	Ľudské a menšinové práva. V súčasnosti pokračuje realizácia viacerých projektov v rámci priorít vlády SR vo vzťahu k rómskym komunitám na rok 2002. Ide o Komplexný rozvojový program rómskych osád, ktorého cieľom je vybudovať občiansku vybavenosť vo vybraných osadách, komunikačné spojenie s ostatnou obcou, vybudovať technickú infraštruktúru, zmierniť a postupne odstrániť sociálnu segregáciu, vytvoriť podmienky na ich postupnú integráciu, a tým trvalo udržateľné zvyšovanie kvality života obyvateľov vybraných obcí. Úvodný Program sociálnych terénnych pracovníkov sa začal realizovať v auguste 2002. Spolu bolo vybraných 19 sociálnych pracovníkov, ktorí vykonávajú sociálno – poradenskú prácu a spolupracujú so 40 pomocníkmi, ktorí pochádzajú z miestnych komunít.
14.	V apríli 2003 schválila vláda SR Základné tézy koncepcie politiky vlády SR v integrácii rómskych komunít, ktoré sú formulované v rámci niekoľkých oblastí: ľudské práva; vzdelávanie; zamestnanosť a sociálna oblasť; bývanie; kultúra a médiá; zdravie. Úlohy sú stanovené v dlhodobom, strednodobom i krátkodobom horizonte na roky 2003-2010. Dokument je založený na princípe integrácie, sociálnej inklúzie Rómov a na zavádzaní tzv. dočasných vyrovnávacích opatrení (affirmative action). Materiál bol vypracovaný v spolupráci s predvstupovým poradcom EÚ v rámci twinningového programu.
15.	Na základné školy nastúpilo  do apríla 2003 200 rómskych asistentov učiteľa (v 153 ZŠ v 34 okresoch), pričom projekt ďalej pokračuje. V roku 2003 by mal byť vypracovaný aj systém terénnej práce zdravotných asistentov v rómskych osadách a realizovaný pilotný projekt rómskych asistentov probačnej a mediačnej služby. 
16.	Na rok 2003 bolo Kancelárii verejného ochrancu práv (VOP) zo štátneho rozpočtu pridelených na činnosť celkom 23,173 mil. Sk. Schválený počet zamestnancov Kancelárie VOP je 41, pričom k 1. júnu 2003 pracovalo v Kancelárii verejného ochrancu práv 21 zamestnancov, z toho 10 právnych expertov. Na verejného ochrancu sa  obrátilo k 1. júnu 2003 viac ako 2500 fyzických a právnických osôb so svojimi podnetmi. Z toho mimo pôsobnosť verejného ochrancu práv bolo 65% podnetov. Najviac podnetov smeruje proti orgánom štátnej správy. Z hľadiska subjektu, na ktorého konanie, rozhodovanie alebo nečinnosť podávatelia podnetov upozorňujú, prevažujú súdy (21% podnetov). Najproblematickejšou je oblasť občianskeho práva. Verejný ochranca práv vybavil k 1. júnu 2003 35% podnetov.  Z doteraz vybavených podnetov zistil porušenie základných práv a slobôd v štyroch  prípadoch. V  jednom  prípade  došlo  k  porušeniu  práva  na vzdelanie  podľa čl. 42 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky a v troch prípadoch došlo k porušeniu práva, aby vec bola verejne prerokovaná bez zbytočných prieťahov a v jeho prítomnosti, a aby sa mohol vyjadriť ku všetkým vykonávaným dôkazom podľa čl. 48 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky. Zmluvne je  zabezpečená  spolupráca Kancelárie VOP s viacerými inštitúciami: Informačná kancelária Rady Európy, UNICEF - Slovenský výbor, Slovenské národné stredisko pre ľudské práva, Slovenská asociácia občianskych poradní, Liga  aktivistov pre ľudské práva.

17.	Po zabezpečení legislatívneho rámca kontroly vývozu vojenského materiálu a tovarov a technológií dvojakého použitia sa aktivity SR v danej oblasti rozvíjajú predovšetkým v oblasti medzinárodnej spolupráce. Zástupcovia SR sa pravidelne zúčastňujú pracovných stretnutí medzinárodných zoskupení, ktoré sa zaoberajú kontrolou exportu vojenského materiálu a tovarov dvojakého použitia. V súlade s vývojom jednotlivých oblastí týkajúcich sa kontroly exportu, SR implementuje odporúčania prijaté v rámci týchto medzinárodných zoskupení. SR úzko spolupracuje s krajinami EÚ a s USA. V rámci tejto spolupráce sa uskutočnili dvojstranné konzultácie s predstaviteľmi kompetentných úradov Holandska a USA. SR takisto poskytla svoje skúsenosti v oblasti kontroly exportu v rámci dvojstranného stretnutia s predstaviteľmi Srbska a Čiernej Hory. Najnovším rozpracovaným projektom je Projekt vnútornej kontroly pre obchodné spoločnosti, ktoré sa zaoberajú exportom tovaru dvojakého použitia a vojenského materiálu. Pripravuje ho MH SR v spolupráci s vládou USA.
18.	Slovenská republika potvrdzuje svoje postavenie spoľahlivého spojenca v celosvetovom boji proti terorizmu.  Slovensko participuje na operácii Trvalá sloboda v Afganistane, kde na základe žiadosti USA opätovne predĺžilo pobyt ženijnej jednotky o 6 mesiacov. Ďalším vojenským vkladom SR do boja proti terorizmu je vyslanie ženijnej jednotky Ozbrojených síl Slovenskej republiky do Irackej republiky. Rozhodnutie o vyslaní jednotky nasledovalo po formálnom pozvaní zo strany Poľskej republiky na pôsobenie v mnohonárodnej divízii v rámci stabilizačných síl v Irackej republike. Pôsobenie ženijnej jednotky v Iraku nadväzuje na vyslanie jednotky RCHBO do Kuvajtu v rámci operácie Iracká sloboda. Pokračovanie SR je zmluvnou stranou všetkých 12 globálnych medzinárodných antiteroristických dohovorov. V rámci zdokonaľovania vnútroštátnych opatrení v boji proti terorizmu sa pripravuje prijatie Koncepcie vnútornej bezpečnosti, ktorú prerokuje vláda SR v septembri 2003. Táto koncepcia vychádza z vládou schválenej Koncepcie bezpečnostného systému SR. 

19.	V procese integrácie Slovenskej republiky do  Európskej únie bol dosiahnutý rozhodujúci pokrok, keď na základe rozhodnutia Európskej rady z decembra 2002 bola v apríli 2003 podpísaná v Aténach dohoda o pristúpení SR k EÚ. Od tohto momentu sa SR zúčastňuje na aktivitách a práci EÚ ako aktívny pozorovateľ. Po ratifikácii prístupovej dohody s EÚ jej členskými krajinami by sa SR mala stať členom EÚ v máji 2004. NR SR vyslovila súhlas s prístupovou dohodou v júli 2003 a príslušnú ratifikačnú listinu podpísal prezident SR 26. augusta 2003.

20.	SR sa zapája do aktivít v rámci Európskej bezpečnostnej a obrannej politiky (EBOP) v rozsahu, akom jej to umožňuje jej štatút aktívneho pozorovateľa. SR jednoznačne deklaruje spoluzodpovednosť, a v rámci možností svojho postavenia voči EÚ sa spolupodieľa na vytváraní európskych pozícií v rámci Spoločnej zahraničnej bezpečnostnej politiky, ktoré napomáhajú budovaniu stabilného prostredia v Európe a posilňujú snahy o budovanie kredibilných európskych kapacít krízového managementu. V rámci EBOP SR zastáva konzistentné stanovisko presadzujúce nevyhnutnosť efektívneho vynakladania zdrojov na budovanie európskych obranných kapacít, ktoré na jednej strane umožnia EÚ zaujať v globálnom meradle zodpovedajúce miesto a zároveň budú komplementárne a podporujúce snahy o zvýšenie efektívnosti kapacít budovaných v rámci NATO. SR sa aktívne zapojila do diskusie smerujúcej k prijatiu Európskej bezpečnostnej stratégie. Tento dokument považujeme za kľúčový pre ďalšie smerovanie rozvoja EBOP a získavanie podpory občanov EÚ pre realizáciu vízie viac aktívnej, zodpovednej a schopnej Európy. SR sa v rámci ECAP zapojila do 3 projektov (zdravotnícke kapacity, RCHBO, rozvinuteľné veliteľstvo). Ďalšia účasť na projektoch ECAP bude plne koordinovaná s ohľadom na záväzky SR voči NATO a národné záujmy SR.
21.	Slovenská republika ostáva aktívnym členom a prispievateľom Euroatlantickej partnerskej rady (EAPC), ktorú považuje za efektívne politické fórum pre diskusiu o bezpečnostných otázkach v euroatlantickom priestore, ktorého komparatívne výhody spočívajú najmä vo využívaní jeho obranno-vojenského ramena - Partnerstva za mier (PfP). EAPC po svojej reforme na základe rozhodnutí Pražského summitu predstavuje významný príspevok pre posilnenie globálnej bezpečnosti a stability. Aj po získaní členstva v NATO Slovenská republika aj naďalej bude prispievať k posilňovaniu partnerstva, a to najmä podporou špecifických partnerských aktivít, ako je napríklad Akčný plán partnerstva pre boj proti terorizmu (PAP-T). SR je zároveň pripravená odovzdať skúsenosti zo všetkých oblastí partnerskej spolupráce krajinám, ktoré o to prejavia záujem.
22.	V uplynulom období v rokoch 2002 až 2003 slovenského predsedníctva Vyšehradskej skupiny (V4) bolo záujmom SR, okrem iného, posilňovanie rozmeru spolupráce V4 aj vo vojenskej oblasti. S týmto cieľom sa uskutočnili expertné stretnutia, ako aj stretnutia na úrovni ministrov obrany V4, na ktorých sa hľadali možnosti rozvoja ďalšej spolupráce pri modernizácii vrtuľníka Mi-24. SR vzhľadom na svoje členstvo vo V4 a Vilniuskej skupine (V10) pozitívne vníma snahy o hľadanie možností využitia regionálnej spolupráce aj v takomto formáte. 
23.	Vychádzajúc zo Zmluvy o dobrom susedstve a priateľskej spolupráci medzi Slovenskou republikou a Maďarskou republikou, podpísanej 19. marca 1995 v Paríži a na ňu nadväzujúcich zmluvných dokumentov a v zmysle Spoločného vyhlásenia ministrov zahraničných vecí SR a MR v Bratislave zo dňa 19. júla 2003, slovenská strana vecne rokuje s maďarskou stranou o bilaterálnej dohode, ktorej cieľom je dohodnúť sa na podmienkach vzájomnej podpory slovenskej národnostnej menšiny v Maďarsku a maďarskej národnostnej menšiny na Slovensku v oblasti vzdelávania a kultúry.
24.	Rozvoj slovensko-ruskej a slovensko-ukrajinskej spolupráce patrí medzi zahraničnopolitické a ekonomické priority slovenskej vlády. SR pristupuje k Ruskej federácii, Ukrajine i k celému východnému regiónu ako budúci člen Európskej únie a NATO v duchu plne solidárnej spoločnej európskej a transatlantickej politiky. Zahraničná politika SR voči týmto štátom je koherentná so stratégiami, ktoré prijala EÚ voči RF a Ukrajine. SR plne podporuje reformný a demokratizačný proces v RF a na Ukrajine. Víta a podporuje čoraz užšiu spoluprácu oboch štátov s NATO a EÚ vrátane integračných ambícií Ukrajiny do týchto štruktúr. Obidva štáty prejavili záujem o naše skúsenosti z reformného a integračného procesu a slovenská strana je pripravená v tomto smere aktívne spolupracovať. Záujem SR o spoluprácu s krajinami post-sovietskeho priestoru súvisí so zapojením týchto krajín do boja proti terorizmu, medzinárodnej kriminalite a nelegálnej migrácii. Posledné koncepčné návrhy EÚ obsahujú predstavu nadštandartných vzťahov s budúcimi susednými štátmi schengenského priestoru, čo sa premieta aj do bilaterálnych kontaktov SR s RF, Ukrajinou a Bieloruskou republikou. Všestranným záujmom je spoločne riešiť budúcu schengenskú hranicu ako dostatočne chránenú a bezpečnú, na druhej strane však dostatočne priepustnú pre rozvoj vzájomných vzťahov a prihraničnej spolupráce. V poslednom období sa tejto oblasti venuje veľká pozornosť, a to aj v širšom zoskupení krajín V4.
25.	Jednou z priorít SR voči západnému Balkánu je podpora trvalej stabilizácie uvedeného regiónu všetkými vhodnými prostriedkami. SR pokračuje vo svojej vojenskej prítomnosti v silách KFOR a do 31. decembra 2003 predĺžila pobyt vrtuľníkovej jednotky v SFOR. Svojich zástupcov má SR aj v operáciách a misiách pod vedením EÚ v Macedónskej republike a v Bosne a Hercegovine. Popri vojenskej prítomnosti klade SR dôraz na pokračovanie všestranného dialógu so všetkými krajinami bývalej Juhoslávie, pričom osobitné vzťahy realizuje so Srbskom a Čiernou Horou, kde má špecifické záujmy (60-tisícová krajanská komunita, nespochybniteľný príspevok SR k pádu Miloševičovho režimu prostredníctvom tzv. bratislavského procesu a aktivít ministra zahraničných vecí E. Kukana vo funkcii špeciálneho vyslanca GT OSN pre Balkán, resp. naposledy definovanie SČH ako cieľovej krajiny oficiálnej rozvojovej pomoci SR z titulu nášho členstva v OECD a. i.). Nemenej dôležitou rovinou bilaterálneho dialógu SR s krajinami regiónu je aj možnosť využitia našich skúseností pri realizácii reformy obrany a celkovej participácii na procese MAP (v prípade Chorvátska, Macedónska a Albánska).
26.	Ciele bezpečnostnej politiky SR na roky 2003-2004:
a)	V oblasti vnútornej politiky:
•	pokračovanie v implementácii reforiem vo verejnom sektore,   
•	pokračovanie v práci s verejnou mienkou s cieľom prehĺbenia stability podpory verejnosti pre členstvo SR v NATO a podporu zahranično-bezpečnostných krokov vlády,
•	dôsledný boj proti korupcii na všetkých úrovniach, vrátane prehlbovania princípov právneho štátu,
•	boj s organizovaným zločinom, zabezpečenie efektívnej kontroly hraníc a kontrolu obchodu so zbraňami,
•	stála pozornosť problematike národnostných menšín s dôrazom na riešenie problematiky rómskej komunity.
b)	V oblasti zahraničnej politiky:
•	rozvíjanie všestrannej spolupráce s krajinami Aliancie,
•	zachovanie silnej transatlantickej väzby v rámci Severoatlantickej aliancie,
•	príspevok k aktívnemu boju proti medzinárodnému terorizmu, 
•	pokračovanie aktívnej účasti na aktivitách PfP a podporovanie mechanizmov EAPC,
•	plnenie úloh súvisiacich s nadobudnutím členstva v EÚ,
•	upevňovanie a ďalšie prehlbovanie bilaterálnych vzťahov s Ukrajinou a Ruskom,
•	angažovanosť v stabilizačných procesoch na západnom Balkáne.

Ekonomické otázky
27.	Ekonomika SR v roku 2002 naďalej pokračovala vo svojom raste. V roku 2002 sa vytvoril hrubý domáci produkt v objeme 1 073,6 mld. Sk. V porovnaní s rokom 2001 reálne vzrástol o 4,4% (stále ceny). Je to najväčší medziročný prírastok od roku 1998. Medziročný prírastok HDP z hľadiska použitia bol ovplyvnený rastom zahraničného dopytu o 5,9 % a rastom domáceho dopytu o 4,7%. Konečnú spotrebu pozitívne ovplyvnil aj priaznivý vývoj inflácie v dôsledku spomaleného rastu regulovaných cien a poklesu počtu nezamestnaných. V priemere za rok 2002 dosiahla inflácia 3,3 % (v roku 2001 – 6,5 %). Rozpočtové hospodárenie SR k 31. 12. 2002 skončilo so schodkom 51,6 mld. Sk. V tom 37,1 mld. Sk bolo výsledkom bežného hospodárenia štátu a 14,6 mld. Sk súviselo s výdavkami štátu na reštrukturalizáciu úverového portfólia vybraných komerčných bánk. Celkový schodok štátneho rozpočtu tvoril 4,8 % HDP (v roku 2001 dosiahol výšku 4, 6 % HDP). Príjmy štátneho rozpočtu boli oproti rozpočtovanej hodnote vyššie  o 0,2 %. Výdavky štátneho rozpočtu sa prečerpali o 14,1 mld. Sk. Bez výdavkov na reštrukturalizáciu bánk a záruk vlády boli oproti rozpočtovanej hodnote nižšie o 0,5 mld. Sk. V zahranično-obchodnej činnosti pasívne saldo oproti roku 2002 kleslo o 7, 2 mld. Sk na 76, 5 mld. Sk. Zamestnanosť v hospodárstve sa v porovnaní s rokom 2001 zvýšila o 0,2 %. Oproti roku 2001 klesla v roku 2002 nezamestnanosť z 19,2 % na 18, 5%. 
28.	Za 1. štvrťrok 2003 sa podľa predbežného odhadu vytvoril hrubý domáci produkt v objeme 268, 4 mld. Sk a v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku reálne vzrástol o 4,1 % (stále ceny). Zvýšenie regulovaných cien a nepriamych daní od januára 2003 zrýchlilo vývoj inflácie. V januári 2003 medzimesačne vzrástla inflácia o 5,3%. Vo februári a marci sa tempo spomalilo na 0,6% a 0,4%. V priemere za 1. štvrťrok 2003 v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roka bola inflácia 7, 6% (vyššia o 2,9% ako v roku 2002). Na trhu práce pretrvával zlepšujúci sa vzťah medzi ponukou a dopytom, pri miernom zrýchlení rastu zamestnanosti. Vo vývoji nezamestnanosti pokračoval klesajúci trend. Evidovaná miera nezamestnanosti v mesiaci máj 2003 klesla na 14,8 % (v porovnaní s májom 2002 – 17,7 %) a v mesiaci jún 2003 na 14,6 %.
29.	Vo februári 2003 vláda SR posúdila plnenie opatrení Národného akčného plánu zamestnanosti za rok 2002. Následne bol vypracovaný Národný akčný plán zamestnanosti na rok 2003. Plán obsahuje rozpracovanie jednotlivých zásad európskej stratégie zamestnanosti do priorít a cieľov. Od roku 2004 bude SR realizovať stratégiu zamestnanosti v úplnom súlade s európskou stratégiou zamestnanosti platnou pre členské štáty EÚ. Vytvorenie systému štátnej správy v oblasti sociálnych vecí a služieb zamestnanosti od 1. októbra 2003 (I. etapa) a od januára 2004 (II. etapa) umožní zefektívniť a spružniť prácu s uchádzačmi o zamestnanie, priblížiť výkon prvého kontaktu k nezamestnaným, poskytovať komplexné sociálne služby a služby zamestnanosti uchádzačom o zamestnanie a poberateľom dávky v hmotnej núdzi z jedného miesta. K spružneniu trhu práce prispela aj novelizácia Zákonníka práce v júni 2003 v súlade s Dohovormi Medzinárodnej organizácie práce a so Smernicami Európskej únie.     
30.	Slovenská republika prevzala na seba záväzok uskutočniť reformu riadenia verejných financií. Tento záväzok je uvedený v Programovom vyhlásení vlády a priznáva dôležitosť riešenia reformy verejných financií v kontexte blížiaceho sa vstupu do EÚ. Vláda SR dňa 23. apríla 2003 schválila Stratégiu reformy verejných financií. Ide o iniciatívny materiál, ktorý poskytuje prehľad o súvislostiach a vzájomnej prepojenosti jednotlivých prebiehajúcich a pripravovaných zmenách v systéme riadenia verejných financií. Po implementácii reformy Slovensko bude mať moderný systém riadenia verejných financií, ktorý tesnejšie prepojí jednotlivé zložky verejného rozpočtu tak, aby rovnaké pravidlá transparentnosti a rovnaké rozpočtové obmedzenie bolo platné na všetkých úrovniach a vo všetkých zložkách verejnej správy. K 1. januáru 2004 sa pripravuje v oblasti priamych daní zavedenie rovnej dane, t. j. zdaňovanie všetkých druhov príjmov právnických a fyzických osôb jedinou lineárnou sadzbou vo výške 19 %.  V oblasti nepriamych daní – dane z pridanej hodnoty sa uvažuje so zdanením tovarov a služieb jednou percentuálnou sadzbou 19 %. Všetky opatrenia v oblasti daní sú v súlade so záväznými dokumentmi EÚ, t. j. so smernicami Európskej únie. 
31.	Vláda SR popri reforme verejných financií a zmenách v daňovom systéme  pripravuje reformu dôchodkového zabezpečenia tak, aby systém mohol začať fungovať od 1. januára 2004. Reforma sa týka ľudí, ktorí prídu prvýkrát na trh práce, ako aj pre samostatne zárobkovo činné osoby s príjmom vyšším ako 12-násobok priemernej mzdy v národnom hospodárstve. Pre ostatných bude dobrovoľná. Výber a vymáhanie príspevkov, správu osobných dôchodkových účtov, zhodnocovanie peňazí v dôchodkových fondoch a výplatu dôchodkov budú robiť dôchodkové správcovské spoločnosti s licenciou od Úradu pre finančný trh a po prípadnej integrácii dohľadu od NBS.  
32.	V súvislosti s deklarovanými cieľmi vlády Slovenskej republiky dokončiť proces privatizácie za podmienok ekonomickej výhodnosti pre štát a dodržania transparentnosti, je potrebné vykonať niektoré zmeny v zákone podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby. Návrh zákona, ktorý schválila vláda v auguste 2003, umožňuje doprivatizovať majetkové účasti štátu alebo fondu na podnikaní u tzv. podnikov s charakterom prirodzeného monopolu. Nutnosť doprivatizovať tieto účasti je zrejmá aj s ohľadom na  zavádzanie nového dôchodkového systému, pri ktorom  štát na vykrytie tzv.  prechodného obdobia musí  vynaložiť  značné finančné prostriedky. Nadväzujúc na doprivatizovanie podnikov, ktoré majú charakter prirodzeného monopolu a ktoré predstavujú relatívne veľkú hodnotu majetku štátu, navrhuje sa pri porušení právnych predpisov predĺžiť možnosť štátu podať prostredníctvom štátneho prokurátora návrh na určenie neplatnosti prevodu alebo prechodu vlastníctva štátu u týchto podnikov z 3 na 10 rokov. 
33.	Privatizačný proces v podnikoch Slovenskej automobilovej dopravy bude ukončený v roku 2003. Dňa 19. marca 2003 medzirezortná riadiaca komisia pre privatizáciu Slovenských elektrární, a. s. (SE) rozhodla o prijatí finálnej alternatívy pre privatizáciu SE, podľa ktorej budú v priebehu roku 2003 vytvorené 2 akciové spoločnosti v 100% vlastníctve štátu – klasická a jadrová, ktorých 49% akcií bude ponúknutých na predaj.
34.	 Vláda SR na svojom rokovaní dňa 5. júna schválila Návrh východísk štátneho rozpočtu na rok 2004. Deficit ŠR na budúci rok by mal dosiahnuť 63,649 mld. Sk. Schodok verejných financií vypočítaný podľa metodiky ESA 95 by mal dosiahnuť 3,9% HDP. Ročné tempo rastu HDP v stálych cenách dosiahne úroveň 4,1 %  a predpokladaná priemerná ročná miera inflácie sa predpokladá vo výške 8,1%. Priemerná evidovaná miera nezamestnanosti by mala byť 15, 4 %. Štátny rozpočet na rok 2004 by mal vládny kabinet odsúhlasiť do konca septembra a NR SR by sa mal predložiť do 15. októbra 2003.   
35.	SR očakáva, že rast slovenskej ekonomiky sa bude do roku 2006 postupne zvyšovať z tohtoročnej predpokladanej úrovne 4% na takmer 5% v roku 2006. Významným faktorom rastu HDP na strane ponuky by mal byť priemysel a stavebníctvo a postupne by sa mal zvyšovať rast služieb. Predpokladá sa, že tvorba hrubého fixného kapitálu sa v tomto roku mierne zvýši a v ostatných rokoch bude akcelerovať. Priemerná miera nezamestnanosti by sa mala do roku 2006 znižovať vplyvom zmien v jej štruktúre a uplatňovaním aktívnej politiky trhu práce.  Zámerom rozpočtovej politiky je zníženie deficitu verejných financií (v roku 2004 na úroveň 3,9% predpokladaného HDP). 
36.	Ciele ekonomickej politiky SR v nadchádzajúcom období:
•	reformou daňového systému a systému sociálneho, dôchodkového a zdravotného zabezpečenia,
•	realizáciou reformy verejných financíí,
•	doprivatizáciou podielov štátu vo vybraných podnikoch,
•	opatreniami zameranými na zvýšenie transparentnosti podnikateľského prostredia,
•	hospodárskou politikou smerujúcou k zlepšeniu základných makroekonomických ukazovateľov výkonnosti ekonomiky,
•	realizáciou stratégie zamestnanosti v súlade s európskou stratégiou zamestnanosti členských štátov EÚ.

Ďalšie oblasti prípravy na členstvo
37.	Je pripravovaný návrh zákona o pôsobnosti Bezpečnostnej rady SR v čase mieru ako vrcholného poradného orgánu vlády SR pre oblasť krízového manažmentu a návrh Komplexného plánu výstavby a ďalšieho rozvoja bezpečnostného systému SR na roky 2004-2010. 
38.	Rok 2003 je pre oblasť civilného núdzového plánovania (CNP) hodnotený ako určité završovanie etapy konštituovania systému CNP - jeho materiálno-technického, personálneho, legislatívneho a čiastočne aj finančného zabezpečenia. Postupne je dotváraný  systém súvisiaci s prípravou a koordináciou opatrení na zabezpečenie funkčnosti orgánov verejnej moci, vnútorného poriadku, bezpečnosti štátu a civilnej ochrany obyvateľstva v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu. V súčasnom období sa budujú (resp. na určitých úrovniach sú dobudované) jednotlivé základné prvky a subsystémy tvoriaceho sa národného systému CNP v zmysle Zákona o riadení štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu. 
39.	Ciele v oblasti civilného núdzového plánovania na rok 2004:

a)	zabezpečiť prípravu odborníkov s dôrazom na riadiacich pracovníkov, orientovanú na riešenie krízových a núdzových situácií v súlade so spôsobom ich prekonávania v NATO, 
b)	prispôsobiť existujúce informačné systémy potrebám národného systému CNP a potrebám krízového riadenia,
c)	s cieľom dosiahnuť zvýšenia efektivity spolupráce s orgánmi NATO/SCEPC vyslať zástupcu pre CNP na Misiu SR pri NATO, 
d)	plniť úlohy vyplývajúce z Akčného plánu CEP na zlepšenie civilnej pripravenosti proti možným útokom na civilné obyvateľstvo vedenými chemickými, biologickými, alebo radiologickými látkami,
e)	postupne harmonizovať obsah a zameranie civilného núdzového plánovania             s požiadavkami vyplývajúcimi z prebiehajúcej reformy verejnej správy v SR,
f)	zabezpečiť efektívne fungovanie civilného núdzového plánovania aplikáciou opatrení, vyplývajúcich z relevantných ustanovení právnych noriem v oblasti bezpečnosti štátu,
g)	pokračovať v optimalizácii a následnej reštrukturalizácii štátnych hmotných rezerv s prihliadnutím na špecifiká ekonomiky SR a v budovaní systému pohotovostných zásob pre riešenie nevojenských krízových situácií na základe skúseností krajín NATO a s tým súvisiaceho informačného systému realizovaného na báze GIS,
h)	v súlade s Komplexným plánom výstavby a ďalšieho rozvoja bezpečnostného systému SR na roky 2004-2010 implementovať systém krízového manažmentu štátu na všetkých úrovniach riadenia,
i)	pokračovať vo vytváraní podmienok pre plnohodnotné zapojenie SR do medzinárodného krízového manažmentu NATO a EÚ.

40.	V oblasti vedy a techniky sa zástupcovia SR v roku 2003 zúčastňovali  zasadnutí   Vedeckého výboru NATO (VV) pre krajiny EAPC. Uplynul mandát zástupcu SR na  zasadnutiach „Poradného panelu pre politiku a organizáciu vedy a techniky“, ale v budúcnosti Vedecký výbor NATO znovu uvažuje o participácii SR, najmä pre dobré výsledky, ktoré naša krajina dosahuje v príprave na členstvo v Aliancii. V súčasnosti SR participuje na riešení 16 bežiacich projektov, ktorých riešenie bude pokračovať aj v roku 2004. Z týchto sú 3 riešené v rezorte školstva, ostatné v SAV a na ďalších ministerstvách (MP SR, MŽP SR atď.). Na základe databázy VV NATO „Science Fellowship“ má SR celkovo 49 aktivít, kde je zahrnuté  nielen riešenie projektov, ale aj poskytnuté granty, účasť na workshopoch, seminároch, medzinárodných podujatiach, spoluriešiteľstvo na ďalších programoch a projektoch iných zahraničných subjektov. Vedecký výbor NATO hodnotí participáciu SR pozitívne, s výnimkou podielu výdavkov na vedu a techniku z HDP, ktorý predstavoval v roku 2002 0,68% z HDP, pričom SR sa zaviazala do roku 2010 dosiahnuť podiel 1,8%. V decembri 2003 sa na návrh Sekcie vedy a techniky uskutoční v Bratislave riadne zasadnutie Výboru starších predstaviteľov COST (Európska spolupráca v oblasti vedy a techniky). Zároveň sa uskutoční Informačný deň COST pre slovenské subjekty vedeckovýskumnej komunity.. 
41.	Priority v oblasti vedy a techniky na rok 2004:
a)	Príprava nových projektov v rámci programu civilných úloh Vedeckého výboru NATO; príprava projektov a inej participácie na programoch CIPRE (Centrum pre inovačnú politiku v oblasti výskumu a vzdelania pre strednú a východnú Európu), 
b)	Príprava bilaterálnych projektov s členskými krajinami NATO – Grécko, SRN, Francúzsko, Taliansko, Česká republika; participácia na projektoch VV NATO, riešiacich problematiku znečisťovania Čierneho mora (SR ako dunajský štát),
c)	 Predloženie koncepčných  materiálov z oblasti vedy a techniky na schválenie vláde SR – najmä rozpracovanie prierezových programových smerov výskumu a vývoja na štátne programy výskumu a vývoja v roku 2004.

42.	V oblasti životného prostredia bola v predchádzajúcom období venovaná pozornosť prehlbovaniu kontaktov s členskými krajinami Aliancie. Prioritou medzinárodnej spolupráce v oblasti životného prostredia bolo a zostáva zapájanie sa Slovenska do aktivít Výboru pre výzvy modernej spoločnosti (CCMS). Slovenská republika sa zapája do riešenia úvodných štúdií CCMS, zameraných na problematiku ochrany životného prostredia v rezorte obrany. Významným prínosom v tomto smere bola aktívna účasť zástupcov oboch rezortov na riešení úvodnej štúdie „Systémy environmentálneho manažérstva v armádnom sektore“ a následných aktivitách CCMS (workshop v januári 2002 v Thune vo Švajčiarsku a v septembri 2002 vo Vyškove v Českej republike).
43.	V apríli 2003 sa uskutočnilo v rámci vedeckého programu NATO pracovné stretnutie NATO Advanced Research Workshop s názvom „Efektívna vedecká komunikácia k súčasným problémom v oblasti ochrany životného prostredia vo vzťahu k aktivitám vojenského sektoru“. Na podujatí boli prezentované skúsenosti a poznatky jednotlivých štátov v oblasti ochrany životného prostredia v ozbrojených silách. V rámci tohto pracovného stretnutia boli prijaté odporúčania, ktoré je potrebné uplatňovať v environmentálnej politike v rezortoch obrany, ako napr. efektívnejšia komunikácia, spolupráca a výmena informácií medzi štátmi vo veciach ekologických hrozieb, interdisciplinárny prístup vo vzdelávaní, systém hodnotenia a vnímania ekologického rizika, vytvorenie stratégie komunikácie, stratégie reakcií na ekologické hrozby, informovanie verejnosti o zabezpečovaní ochrany životného prostredia pri činnosti ozbrojených síl, zvýšenie podpory výskumu v tejto oblasti. 
44.	V nadväznosti na ukončenie úvodnej štúdie CCMS, zameranej na zavádzanie EMS v rezorte obrany, Ministerstvo obrany SR spolu s Ministerstvom životného prostredia SR sa dohodli na jej pokračovaní  v rámci bilaterálnych vzťahov s Dánskym ministerstvom obrany. Výsledkom doterajších aktivít je výmena skúsenosti so zavádzaním systému environmentálneho manažérstva v rezorte obrany oboch krajín a tvorbou databázy potenciálnych zdrojov znečistenia. 

45.	Ďalšou prioritou v oblasti životného prostredia bolo riešenie domácich projektov v rámci spolupráce Ministerstva obrany SR a Ministerstva životného prostredia SR, zameraných na zlepšovanie stavu životného prostredia  v rezorte armády SR. V roku 2002 bola ukončená 3. etapa projektu „Zavádzanie environmentálneho manažérskeho systému v rezorte Ministerstva obrany SR“, V roku 2002 bola ukončená taktiež 3. etapa projektu „Databáza zdrojov znečistenia objektov Armády SR, stanovenie rizík a priorít“, v rámci ktorej bola vytvorená databáza potenciálnych zdrojov znečistenia vo vojenských útvaroch. Úloha je rozpracovaná do takej miery, že v roku 2003 bude možné ukončiť celú databázu v rozsahu celého Slovenska.

46.	Hlavnými cieľmi v oblasti ochrany životného prostredia v nadchádzajúcom období bude:  
a)	Ukončiť tvorbu databázy potenciálnych zdrojov znečistenia v krajoch Nitra, Trnava, Trenčín a Bratislava a v nadväznosti pokračovať v riešení projektu vypracovaním rámcového návrhu sektorových programov prieskumných a sanačných prác podľa priorít určených na základe vyhodnotenia potenciálneho rizika zo zdrojov znečistenia,
b)	Pokračovať v zavádzaní systému environmentálneho manažérstva vo vybraných útvaroch podľa noriem radu ISO 14 000 (v roku 2003 VÚ Zemianske Kostoľany, 2004 VÚ Sereď),
c)	Pokračovať v riešení bilaterálneho projektu MO SR s Dánskym ministerstvom obrany zameraného na problematiku životného prostredia
d)	Zapojiť sa do medzinárodnej spolupráce v rámci CCMS pri riešení prebiehajúcich úvodných štúdií s problematikou životného prostredia.

2. Obranné a vojenské otázky

47.	Obranná politika. V súčasnosti SR vykonáva analýzu  národnej bezpečnostnej stratégie v kontexte zmien, ktoré nastanú vstupom do Aliancie.. Obranná politika Slovenskej republiky dôsledne zohľadňuje súčasné bezpečnostné prostredie a disponibilné zdroje pre obranu štátu ako východiskové parametre pri realizácii reformy systému obrany štátu. Vojenská stratégia SR (schválená parlamentom v októbri 2001) vymedzuje strategické smerovanie ozbrojených síl v súlade s cieľmi  obrannej politiky Slovenska. Definuje požadované vojenské spôsobilosti, načrtáva zásady zloženia, výcviku a činnosti ozbrojených síl a požiadaviek na ich udržiavanie. Predpokladá transformáciu doterajších ozbrojených síl zameraných na samostatné pôsobenia na sily schopné efektívneho plnenia úloh Aliancie. Vojenská stratégia bola rozpracovaná do dvoch zásadných a konkrétnych transformačných plánov. Ozbrojené sily Slovenskej republiky – model 2010 a Dlhodobý plán štruktúry a rozvoja ozbrojených síl Slovenskej republiky, ktorých hlavné princípy boli schválené NR SR v júli 2002.
48.	V rámci plnenia Národného programu prípravy Slovenskej republiky na vstup do NATO Slovenská republika v roku 2004 plánuje prijať nasledujúce právne dokumenty:
a)	zákon o obrannej štandardizácii, kodifikácii a štátnom overovaní kvality dodávok výrobkov a služieb určených na zabezpečenie obrany štátu;
b)	zákon o zriadení Národnej akadémie obrany SR, o zriadení Akadémie ozbrojených síl, o splynutí Vojenskej leteckej akadémie generála M. R. Štefánika v Košiciach s Technickou univerzitou v Košiciach a o zmene a doplnení niektorých zákonov, 
c)	zákon o vojenskej polícii;
d)	zákon o Vojenskom obrannom spravodajstve a Vojenskej spravodajskej službe;
e)	zákon o štátnej službe vojakov ozbrojených síl SR;
f)	výnos MO SR o organizácii a poskytovaní zdravotnej starostlivosti v pôsobnosti rezortu obrany.

Ministerstvo obrany SR:
•	vypracovalo Programový plán rezortu ministerstva obrany na roky 2004 až 2009 v systéme strednodobého obranného plánovania,
•	splnilo plánované úlohy v rámci realizácie Partnerských cieľov v roku 2003,
•	vypracovalo  Metodiku obranného plánovania SR.
49.	Mnohonárodné vojenské projekty a mierové operácie. Ozbrojené sily Slovenskej republiky sú v súčasnosti zapojené do nasledujúcich mnohonárodných projektov, ktoré sú zároveň súčasťou prípravy Slovenskej republiky na členstvo v NATO:
•	mnohonárodná brigáda (Česká republika, Poľská republika a Slovenská republika) pre mierové misie pod vedením NATO a EU v Topoľčanoch, 
•	ženijná jednotka pre operáciu Trvalá sloboda I v Afganistane,
•	vrtuľníková jednotka pre SFOR v Bosne a Hercegovine pod holandským velením (do konca roku 2003) a skupina štábnych dôstojníkov veliteľstva SFOR, 
•	spoločný ženijný prápor (Maďarská republika, Rumunská republika, Slovenská republika a Ukrajina) pre poskytnutie pomoci pri živelných pohromách na rieke Tisa,
•	ženijná rota pre operáciu Iracká sloboda III v Iraku,
•	spoločný  česko-slovenský  prápor v KFOR v Kosove. 

Ozbrojené sily SR sa v súčasnosti zúčastňujú aj ďalších mierových operáciách OSN a EÚ, ide predovšetkým o misie:
•	UNFICYP na Cypre,
•	UNTSO v Sýrii,
•	OBSE v Gruzínsku,
•	UNMEE v Etiópii a Eritrei (ukončenie ku koncu roku 2003),
•	UNDOF na Golanských výšinách,
•	UNAMSIL v Siera Leone,
•	Concordia v Macedónsku,
•	EUMM a EUPM v bývalej Juhoslávii,
-    UNMISET vo Východnom Timore.
50.	Prehodnotenie obrany (reforma OS). Hlavná pozornosť v roku 2003 bola sústredená na prehodnotenie a aktualizáciu Dlhodobého plánu  štruktúry a rozvoja ozbrojených síl  a jeho implementačného plánu. Cieľom  bolo vypracovať a v ďalších rokoch uplatniť realistický a finančne dostupný plán reformy OS SR. Berúc do úvahy požiadavky Aliancie a prebiehajúci proces reformy ozbrojených síl bude SR venovať zvýšenú pozornosť dosiahnutiu vyššej dostupnosti nedostatkových kapacít – niche capabilities v oblasti bojovej podpory a zabezpečenia bojovej podpory CS/CSS s dôrazom na posilnenie odmínovacích schopností, kapacít pre ženijnú obnovu infraštruktúry, ochrany síl proti účinkom radiačných, biologických a chemických látok, vrátane prostriedkov detekcie chemických látok a diaľkovej detekcie bojových toxických látok. Prehodnotenie obrany SR bolo vypracované za pomoci vojenských expertov  z členských krajín NATO a zahrnulo obsiahle formálne a neformálne konzultácie s NATO, ako aj so slovenskými politickými a právnymi expertmi. Vláda sa (okrem roku 2004; vtedy len 1, 82% HDP) zaviazala udržať náklady na obranu na úrovni 2% HDP. Tým zabezpečí pokračovanie rozvoja ozbrojených síl SR, vrátane úpravy plánov na základe FORCE GOALS, a umožní adekvátnu úroveň kapitálových investícií na zabezpečenie plánovanej modernizácie výzbroje a infraštruktúry a posilnenie interoperability, nasaditeľnosti, bojovej efektívnosti a udržateľnosti a schopnosti prežitia s cieľom naplniť požiadavky NATO.
51.	Dlhodobý plán rozvoja štruktúry ozbrojených síl - model 2010. Hlavné úsilie   je zamerané na obdobie rokov 2004 až 2009 v súlade s  Programovým plánom rezortu ministerstva obrany  a má  za cieľ dokončenie reorganizácie ozbrojených síl SR na relatívne malé, vysoko kvalitné, primerane vyzbrojené, dobre vycvičené, disponujúce schopnosťou  nasadenia na miesto operácie a   zotrvania v ňom,  ktoré budú plne kompatibilné s jednotkami NATO. 
A. Štruktúra ozbrojených síl. V roku 2002 SR v úzkej spolupráci s NATO a jednotlivými spojencami vypracovala a prijala Dlhodobý plán štruktúry a rozvoja ozbrojených síl SR a začala ich reorganizáciu a redukciu. Do konca roku 2004 SR v súlade Dlhodobým plánom štruktúry a rozvoja ozbrojených síl SR ukončí reorganizáciu veliteľských štruktúr, predovšetkým Generálneho štábu, veliteľstiev pozemných síl, vzdušných síl a síl výcviku a podpory. Štruktúra síl bude v prípade potreby upravená tak, aby reflektovala na požiadavky Návrhov síl 04 a „FORCE GOALS“. Reorganizácia niektorých jednotiek a zariadení podriadených veliteľstvu síl výcviku a podpory bude ukončená do konca roka 2007. Prebytočná výzbroj a technika bude odsunutá z inventáru ozbrojených síl do konca roka 2008. Bol vypracovaný „Návrh zákona o prevode vlastníctva niektorého majetku na obce a vyššie územné celky, ktorým by boli vytvorené také legislatívne podmienky aby Ministerstva obrany SR ako správca majetku štátu v užívaní Ozbrojených síl SR ako aj vyššie vojenské správy mohli nakladať s týmto majetkom účelne, pružne a  efektívne. V súčasnosti prebiehajú rozporové konania s pripomienkujúcimi subjektami, ktoré uplatnili zásadné pripomienky k tomuto návrhu zákona. Pri predaji nadbytočného vojenského materiálu, výzbroje a techniky bude SR postupovať tak, aby boli dodržané zásady transparentnosti a neboli ohrozené záväzky, ktoré vyplývajú z príslušných medzinárodných zmlúv.
  
B. Personálna oblasť. Do konca roku 2003 budú vytvorené základné prvky transparentných a efektívnych personálnych postupov vychádzajúcich  z najlepších skúseností v krajinách Aliancie. V Programovom pláne rezortu  obrany  na roky 2004 – 2009 boli schválené  programy, vrátane vyčlenených zdrojov na zabezpečenie znižovania počtu vojenského personálu vo vyšších hodnostiach, ako aj znižovanie počtu civilného personálu na zabezpečenie ich prechodu  na národný trh práce. Do konca roku 2004 vláda prostredníctvom ustanovení o predčasnom dôchodku, odstupnom a asistenčných programov pri odchode do zálohy a zaradení sa do spoločnosti (vrátane rekvalifikačných programov) ukončí predpokladanú redukciu personálu stanovenú Dlhodobým plánom štruktúry a rozvoja ozbrojených síl Slovenskej republiky.  Do konca roku 2004 sa predpokladá zníženie tabuľkových počtov personálu ozbrojených síl na 25 400 osôb (z toho 21 055 profesionálnych vojakov a 4 345 zamestnancov. Štruktúra ozbrojených síl podľa koncepcie  Ozbrojené sily Slovenskej republiky-Model 2010 a Dlhodobého plánu štruktúry a rozvoja ozbrojených síl Slovenskej republiky bude viesť k postupnej profesionalizácii s primeraným počtom profesionálnych práporčíkov a poddôstojníkov a k zlepšeniu systému personálneho manažmentu. Profesionalizácia ozbrojených síl bude klásť dôraz na mladých dôstojníkov, práporčíkov a poddôstojníkov a povedie k zníženiu podielu vojakov základnej služby až do ich úplného vyradenia z vojenskej služby, ktoré je plánované v roku 2006. V januári tohto troku bola otvorená Poddôstojnícka akadémia, ktorá doposiaľ vykonanla prístupné líderské kurzy E5 v ktorých bolo pripravených 180 poddôstojníkov. Na jeseň tohot roku bude vykonaný nultý zdokonaľovací kurz poddôstojníkov E6 pre inštruktorov poddôstojníckej akadémie. Prvé kariérne, špecializované a odborné kurzy budú otvorené začiatkom roku 2004. 

C. Vzdelávanie a výcvik. V oblasti vzdelávania a výcviku profesionálnych vojakov vláda dokončí transformáciu vojenského školstva rozvinutím jeho trojstupňového systému. Jeho základnými zložkami budú školy základného a  odborného výcviku, poddôstojnícka akadémia a Národná akadémia obrany. Do konca roku 2004 vláda zaistí, že rozhodujúce prvky vojenského vzdelávania a výcviku budú upravené tak, aby odrážali stratégiu, doktríny, postupy a štandardy NATO. Tieto budú zahrnuté do osnov vo všetkých vojenských vzdelávacích a výcvikových zariadeniach. Výcvikové a cvičebné cykly pre operačné jednotky budú upravené podľa štandardov NATO a budú zavedené do všetkých jednotiek do konca roka 2006.  V roku 2004 sa začne základný výcvik profesionálnych vojakov v súlade s novým systémom výcviku, odborný výcvik sa začne v roku 2005.
Pre rok 2003 bolo do Plánu jazykových kurzov rezortu ministerstva obrany zaradených 120 jazykových kurzov. Vybraný vojenský personál prechádza intanzívnou jazykovou prípravou na Jazykovom inštitúte MO SR a na vojenských akadémiách. Jazykový inštitút MO SR zabezpečil okrem plánovaných jazykových kurzov i požadované mimoriadne preskúšanie 30 navrhnutých stážistov pre NATO a pre 13 vybraných kandidátov zabezpečil dvojtýždňový mimoriadny kurz. Pri tvorbe nového plánu rezortných jazykových kurzov na výcvikový rok 2004 zabezpečia SEVOV MO SR podmienky na realizáciu 112 jazykových kurzov. 

D. Modernizácia. Pri modernizácii ozbrojených síl Slovenskej republiky, bude Slovenská republika prioritne realizovať schválené dlhodobé modernizačné projekty so zameraním na harmonizáciu výzbroje, techniky, systému plánovania, vyzbrojovania a obranného výskumu s členskými štátmi NATO. Pôjde o modernizačné projekty :
·   modernizácia 11 ks bojových vrtuľníkov Mi-24V/DU na základe spoločného modernizačného projektu krajín V-4 s plánovaným termínom ukončenia do roku 2008;
·   modernizácia 26 ks ľahkých raketometov RM 70 (operačne interoperabilné s raketometným systémom MLRS, prepraviteľné vzduchom) s plánovaným termínom ukončenia do roku do roku 2008, s predpokladom využitia riadenej munície od roku 2010;
·  modernizácia šiestich kusov rádiolokátorov P-37 MSK na 3D radary do  konca roku 2004;
·  modernizácia troch kusov 3D rádiolokátorov ST-68U (ST-68UM) do konca roku 2005;
·   vybudovanie radioreleovej telekomunikačnej infraštruktúry do konca roku 2003, k deklarovanému dátumu bude vybudovaný taktický komunikačný systém pre vyčlenené jednotky.
52.	Budovanie sietí LAN a siete WAN ozbrojených síl je realizované v súlade s Dlhodobým plánom štruktúry a rozvoja ozbrojených síl SR s plánovaným dokončením v roku 2010. V komunikačných a informačných systémoch určených pre utajované skutočnosti SR budú dôsledne realizované všetky opatrenia vyplývajúce z právnej úpravy ochrany utajovaných skutočností danej zákonom č. 241/2001 Z. z. a požiadaviek NATO.

53.	Finančné zdroje, plánovanie, programovanie a rozpočtovanie. Finančné zdroje na rok 2004 vo výške 23 342 800 tis. Sk pre rezort MO SR sú naplánované v členení programov manažmentu nasledovne:
1.	Rozmiestňovanie a obsadzovanie personálu (náklady na personál: platy, fondy, odchodné a odstupné, náklady spojené s regrutáciou, s prechodom na národný trh práce, nákup služobných bytov) - 46% 
2.	Vyzbrojovanie (náklady spojené s rozvojom OS SR: určené sú v prevažnej miere na splnenie partnerských cieľov) – 14%
3.	Rozvoj ľudských zdrojov (náklady spojené so zavedením kariérneho vzdelávania profesionálnych vojakov a zamestnancov rezortu MO SR) – 0,2%
4.	Výcvik (náklady na prevádzku techniky, muníciu využívanú v rámci výcviku) –  10%
5.	Udržiavanie (náklady spojené s výstrojou, stravovaním, cestovným, ubytovaním, zabezpečením kancelárskym materiálom a technikou, s prevádzkou techniky, ktorá nie je používaná v rámci výcviku, zabezpečením zásob a ostatných služieb využívaných rezortom MO SR na zabezpečenie svojej plynulej činnosti) – 17,7%
6.	Infraštruktúra (náklady na energie, výstavbu a rutinnú a štandardnú údržbu budov) – 12,1%

Finančné zdroje na operácie mimo územia štátu pod velením OSN,  NATO, EU a OBSE (už prebiehajúce misie) sú naplánované na základe ich účelu v rámci programu manažmentu Rozmiestňovanie a obsadzovanie personálu, Výcvik, Udržiavanie a Infraštruktúra vo výške 3,8% z rozpočtu MO SR. Rozpočet MO SR na rok 2004 s pohľadu vyčlenenia finančných zdrojov na prevádzku a rozvojové programy:
-	prevádzka                        71,4%
-	rozvojové programy       28,6%

54.	Partnerské ciele. V súvislosti s obdržaným návrhom NATO „Force Proposals 2004“ prebieha v súčasnosti analýza plnenia partnerských cieľov a možností ich previazania na Force Goals 2004, ktoré sú limitované  zdrojmi ako aj národnými prioritami vyplývajúcimi z prípravy SR na členstvo v Aliancii. Na základe obdržaných Návrhov síl 04 „FORCE PROPOSAL“ bola mesiacoch august a september spracovaná analýza  možností OS SR a jej príspevku do spoločnej obrany po vstupe do štruktúr NATO. Prijatie Force Proposals 2004 vyvolá potrebu dodatočných vstupov do Dlhodobého plánu štruktúry a rozvoja OS.
Ďalšími cieľmi v oblasti obrany na rok 2004 sú:
a)	Implementovať dokument ”Programový plán rezortu ministerstva obrany na roky 2004 – 2009”;
b)	Vytvorenie predpokladov pre plnenie „FORCE GOALS“ 2004, pričom položiť dôraz na nedostatkové kapacity (PVO, prieskum, spravodajské zabezpečenie misií, výstavbu spravodajského informačného systému, ženijné, dopravné, zdravotnícke jednotky a kapacity, OPZHN,
c)	Pokračovať v projekte profesionalizácie Ozbrojených síl Slovenskej republiky v súlade s dokumentom ”Ozbrojené sily SR – model 2010” a v znižovaní počtov posádok, jednotiek a personálu;
d)	Pokračovať v zavádzaní systému personálneho manažmentu a zdokonaliť systém regrutácie, distribúcie, rozvoja, vzdelávania, školenia, výcviku a zabezpečenia personálu;
e)	Pripraviť dostatočný počet odborne a jazykovo pripraveného personálu pre potreby zastúpenia SR v orgánoch NATO resp. na obsadenie pozícií, ktoré budú ponúknuté SR v štruktúrach Aliancie ;
f)	Pokračovať v účasti na operáciách na podporu mieru pod vedením NATO, 
g)	Do konca roku 2004 dosiahnuť pripravenosť k prevereniu spoločnej Poľsko – Česko – Slovenskej brigády zo strany NATO na schopnosť mnohonárodného štábu plánovať účasť jednotky na mnohonárodnej operácii pod vedením NATO, resp. EÚ,
h)	Posilniť kapacity OS SR zameraných proti novým asymetrickým bezpečnostným hrozbám (terorizmus, šírenie zbraní hromadného ničenia).

3. Otázky zdrojov

55.	V oblasti plánovania finančných zdrojov bude počas nastávajúceho ročného cyklu pozornosť zameraná v spolupráci s členskými krajinami NATO na bezproblémové začlenenie v oblasti poskytovania finančných príspevkov do príslušných rozpočtov NATO a na problematiku strednodobého a dlhodobého finančného plánovania. Veľká pozornosť bude tiež venovaná riešeniu vykazovania obranných a bezpečnostných výdavkov v súlade s rozpočtovou klasifikáciou. V oblasti plánovania finančných zdrojov bol riešený spôsob finančného zabezpečenia úloh vyplývajúcich z prípravy na členstvo v NATO a plnenia časového plánu plnenie reforiem. Napriek mimoriadnemu tlaku na zníženie výdavkov štátneho rozpočtu sa v jeho vládnom návrhu podarilo zabezpečiť financovanie cieľov RNP PRENAME 2004 na úrovni roku 2003, t. j. 1,275 mld. Sk). Zaradenie prostriedkov určených na plnenie úloh RNP PRENAME 2004 ako účelovo viazaných do rozpočtových kapitol príslušných rezortov zaručuje reálnosť a zároveň transparentnosť celého programu. Od roku 2005 sa neuvažuje o pokračovaní programu PRENAME v doterajšej podobe a prostriedky na plnenie stanovených cieľov súvisiacich s členstvom SR v NATO budú plánované priamo jednotlivými rezortmi.

56.	Na rok 2004 sú v oblasti plánovania zdrojov stanovené tieto ciele:
a)	Spolupracovať pri výpočte finančných príspevkov do jednotlivých rozpočtov NATO,
b) Rozpracovať strednodobé a dlhodobé plánovanie finančných zdrojov v nových podmienkach po ukončení programu PRENAME,
c) V spolupráci s MO SR, MV SR a BR SR spracovať princípy vykazovania  obranných a bezpečnostných výdavkov v súlade s rozpočtovou klasifikáciou.

57.	V súlade s prehodnocovaním potrieb obrany SR boli v oblasti ekonomiky a spolupráce vo výrobe pre potreby obrany do procesu plánovania a prípravy zdrojov v rámci podpory ozbrojeným silám z civilného sektora aplikované ustanovenia zákona o hospodárskej mobilizácii. V oblasti plánovania a racionálneho využívania zdrojov SR na zabezpečenie potrieb obyvateľstva, ozbrojených síl a bezpečnostných zborov počas krízovej situácie bolo prínosom prijatie vykonávacích právnych predpisov k zákonu o hospodárskej mobilizácii, ktorými sa okrem iného upravujú podrobnosti ohľadne využívania nástrojov štátu na elimináciu negatívneho dosahu dôsledkov krízových stavov.

58.	Plnenie úloh obranného priemyslu bude aj v ďalšom období pokračovať plnením úloh štandardizácie, kodifikácie a štátneho overovania kvality pre zabezpečenie kompatibility s normami a štandardmi NATO, v rámci čoho bude zahájená spolupráca s Vojenským úradom kvality a kodifikácie (Úradom pre obrannú štandardizáciu, kodifikáciu a štátne overovanie kvality). Problematike zvyšovania kvality informačnej základne a príprave tejto základne na vzájomnú výmenu informácií v rámci spolupráce s NATO bude venovaná pozornosť aj naďalej. Prebiehajúci proces zapracovávania štandardných výmenných formátov na orgánoch štátnej správy bude doplnený o vzájomné prepojenie všetkých úrovní priemyselného plánovania od ústredných orgánov štátnej správy až po súkromný sektor, s cieľom skvalitniť proces plánovania opatrení v krízových situáciách.

59.	Na rok 2004 sú v oblasti ekonomiky a spolupráce vo výrobe pre potreby obrany stanovené tieto ciele:
a)	Aplikovať ustanovenia zákona o hospodárskej mobilizácii a vykonávacích predpisov do plánovacieho procesu na zabezpečenie potrieb obrany Slovenskej republiky,
b)	Rozpracovaním opatrení v oblasti kritickej priemyselnej infraštruktúry ako súčasti ochrany ekonomiky v rámci bezpečnostného systému vytvoriť predpoklady na zabezpečenie produkčnej schopnosti pre potreby obrany SR,
c)	Pokračovať vo zvyšovaní kvality informačnej základne vzájomným prepojením jednotlivých úrovní priemyselného plánovania,
d)	Pokračovať v plnení úloh štandardizácie, kodifikácie a štátneho overovania kvality pre zabezpečenie kompatibility s normami a štandardmi NATO. 

4. Bezpečnostné otázky

60.	V nadväznosti na realizáciu „Časového plánu plnenia reforiem“  je potrebné pokračovať v plnení úloh na úseku ochrany utajovaných skutočností so zameraním sa na tieto oblasti:

a.	Legislatíva. Aj napriek skutočnosti, že momentálne platný zákon č. 241/2001 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov spĺňa minimálne bezpečnostné štandardy NATO, obsahuje ustanovenia s možnosťou nejednoznačného výkladu, čo spoločne s potrebou implementácie nových prvkov bezpečnostnej politiky Severoatlantickej aliancie spôsobilo, že NBÚ pripravil nový návrh zákona. 

V súlade so záväzkami SR voči Aliancii predložil NBÚ začiatkom júna 2003 na rokovanie vlády návrh novely zákona o OUS, ktorý bude v krátkom čase prerokovaný vládou SR. Zmeny sa týkajú nasledovných oblastí:
i) 	sústredenie bezpečnostných previerok na NBÚ,
ii) 	zmena v systéme OUS prostredníctvom zrušenia zoznamov utajovaných skutočností a prechod k oblastiam utajovaných skutočností,
iii)	zníženie počtu osôb s osobitným postavením zo súčasných cca 5 000 na 3 najvyšších ústavných činiteľov a sudcov ústavného súdu,
iv)	zavedenie systému odvolávania voči rozhodnutiam NBÚ,
v)	zmeny podmienok na získanie certifikátu priemyselnej bezpečnosti.

b.	Personálna bezpečnosť. V súlade s novou právnou úpravou zabezpečiť realizáciu previerkového procesu osôb s dôrazom na osoby vyžadujúce certifikáty NATO. Preverenie a recertifikácia všetkých kľúčových osôb na postoch s prístupom k utajovaným skutočnostiam NATO bude dokončené do februára 2004, tak aby v čase pristúpenia SR ku Severoatlantickej zmluve bola SR schopná deklarovať, že disponuje potrebným počtom osôb preverených v súlade so štandardmi NATO. Podľa odporúčaní NATO Office of Security bude v rámci rezortu MO SR nevyhnutné znížiť počet osôb preverovaných na stupne NATO Secret a NATO Top Secret (v súlade s princípom need-to-know).

c.	Objektová a fyzická bezpečnosť. V pôsobnosti NBÚ pokračovať v budovaní komplexnej siete autorizovaných pracovísk na overovanie spôsobilosti mechanických zábranných prostriedkov a technických zabezpečovacích prostriedkov. V pôsobnosti ostatných rezortov pokračovať v zabezpečení fyzickej a objektovej bezpečnosti objektov a chránených priestorov, v ktorých sa nachádzajú utajované skutočnosti. Prvoradú pozornosť venovať ochrane objektov a chránených priestorov, v ktorých sa nachádzajú utajované skutočnosti postúpené SR cudzou mocou. Národný bezpečnostný úrad pripraví do konca roka 2003 návrh nového systému fyzickej a objektovej bezpečnosti v súlade s požiadavkami NATO a EÚ.

d.	Administratívna bezpečnosť. V pôsobnosti štátnych orgánov a ostatných právnických osôb zabezpečiť zrealizovanie postupov administratívnej bezpečnosti podľa novej právnej úpravy (návrh zákona č.241/2001 Z. z.).  Národný bezpečnostný úrad v nadväznosti na prijatie novej právnej úpravy pripraví potrebnú vyhlášku v oblasti administratívnej bezpečnosti, ktorá umožní v súlade s bezpečnostnými štandardmi NATO bezpečnú a efektívnu manipuláciu s utajovanými skutočnosťami NATO najmä v podmienkach Misie SR pri NATO.

e.	Priemyselná bezpečnosť. V pôsobnosti NBÚ vytvoriť podmienky na plynulý  prechod preverovania právnických osôb podľa zmenených zásad v súlade s novou právnou úpravou. V pôsobnosti rezortov zrealizovať kontrolné opatrenia na ochranu utajovaných skutočností, ktoré boli poskytnuté právnickým osobám pred rokom 2004. Vytvoriť potrebné podmienky pre plynulý výkon bezpečnostných previerok právnych subjektov a definovať Národný bezpečnostný úrad ako DSA (určená bezpečnostná autorita) v relevantnej legislatíve.

f.	INFOSEC. Zabezpečiť prepojenie a plnú operačnú funkčnosť informačných a komunikačných systémov NATO, nevyhnutných pre členstvo SR v NATO do mája 2004. Vytvoriť podmienky na začatie plnej akreditácie komunikačných a informačných systémov NATO na národnej úrovni v súlade s minimálnymi bezpečnostnými požiadavkami NATO. Dôležitou úlohou v oblasti INFOSEC-u je vybudovanie moderného a efektívneho komunikačného systému prenosu utajovaných skutočností NATO a EÚ medzi ústavnými a vládnymi činiteľmi. V pôsobnosti rezortov pokračovať v budovaní informačných systémov v súlade s platnou legislatívou pod gesciou NBÚ.  Identifikovať ďalšie informačné a komunikačné systémy NATO určené pre utajované skutočnosti vhodné pre využitie v rámci členstva v NATO a po ukončení inšpekčnej návštevy NOS/INFOSEC na jeseň 2003 začať proces akreditácie ich prevádzky. Vytvoriť podmienky pre hodnotenie a akreditáciu vlastných (národných) komunikačných a informačných systémov v súlade s minimálnymi bezpečnostnými požiadavkami NATO.
 
61.	S cieľom dosiahnuť zladenie s postupmi a požiadavkami EÚ v oblasti ochrany utajovaných skutočností budú tieto postupne hodnotené a zapracovávané do konkrétnych postupov v SR v súlade s prebiehajúcim procesom koordinácie medzi NATO a EÚ v oblasti ochrany utajovaných skutočností.

5. Právne otázky

62.	Slovenská republika v máji 2003 ukončila vnútroštátny proces prístupu SR k Severoatlantickej zmluve, keď 10. apríla 2003 NR SR jednoznačnou väčšinou hlasov vyslovila súhlas so zmluvou (124 zo 136 prítomných poslancov) a následne prezident SR podpísal ratifikačné listiny. Týmto boli vytvorené predpoklady pre umožnenie odovzdania ratifikačných listín SR depozitárovi zmluvy v momente, keď k tomu SR bude vyzvaná GT NATO. V súčasnosti sú pripravené návrhy na vyslovenie súhlasu vlády SR s Dohodou o právnom postavení Organizácie Severoatlantickej zmluvy, predstaviteľov štátov a Medzinárodného sekretariátu (Ottawská dohoda); Dohodou o právnom postavení misií a predstaviteľov tretích štátov pri Organizácii Severoatlantickej zmluvy (Bruselský dohovor) a Dohodou medzi účastníckymi stranami Severoatlantickej zmluvy o bezpečnosti informácií.
63.	Slovenská republika bude v právnej oblasti aj v roku 2004 naďalej pokračovať v procese zabezpečovania efektívneho mechanizmu kolektívnej obrany s cieľom dosiahnuť úplnú aplikovateľnosť medzinárodných zmluvných dokumentov obsiahnutých v V. kapitole Akčného plánu členstva,  z ktorých sa už niektoré v právnom poriadku Slovenskej republiky uplatňujú, ako aj tých, ku ktorým sa zaviazala pristúpiť v dokumente „Správa a o výsledkoch prístupových rozhovorov medzi Slovenskou republikou a Organizáciou Severoatlantickej zmluvy a návrh ďalšieho postupu“, ktorý vláda Slovenskej republiky schválila uznesením č. 133 z 25. februára 2003 a Národná rada Slovenskej republiky vzala na vedomie uznesením č. 203 z 28. februára 2003. Príslušné ústredné orgány štátnej správy Slovenskej republiky budú svoje úsilie aj naďalej zameriavať na splnenie úloh prijatých v dokumente Ročný národný program prípravy SR na členstvo v NATO na rok 2003 a Časový plán plnenia reforiem, keďže tieto majú v podmienkach vyvíjajúceho sa právneho poriadku dlhodobý charakter. 
64.	Prioritou činnosti dotknutých ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky zapojených do procesu prípravy legislatívy Slovenskej republiky kompatibilnej s právnymi požiadavkami NATO v rámci úloh vyplývajúcich z Ročného národného programu prípravy SR na členstvo v NATO na rok 2003 bude ukončenie procesu začleňovania statusových, technických a ostatných zmluvných dokumentov podľa V. kapitoly Akčného plánu členstva do právneho poriadku Slovenskej republiky na úrovni ich praktickej realizácie. Cieľom bude taktiež doriešenie problematiky flexibilného rozhodovania ústavných orgánov vo veciach vysielania ozbrojených síl Slovenskej republiky mimo územia Slovenskej republiky a prijímania zahraničných ozbrojených síl na územie Slovenskej republiky, vrátane ich preletov nad územím Slovenskej republiky.
65.	V právnej oblasti bude potrebné v roku 2004  z hľadiska plnenia predmetných záväzkov splniť nasledovné ciele:
a)	ukončiť plnenie úloh prijatých Ročným národným programom prípravy Slovenskej republiky na členstvo v NATO na rok 2003,
b)	zjednodušiť právnu úpravu Slovenskej republiky s cieľom zabezpečenia väčšej flexibility rozhodovacieho procesu ústavných orgánov vo vzťahu k vysielaniu ozbrojených síl mimo územia Slovenskej republiky v celom rozsahu úloh Aliancie a k prijímaniu zahraničných ozbrojených síl na území Slovenskej republiky; Slovenská republika zároveň upraví právny rámec týkajúci sa posíl rozmiestnených na území SR, ako aj pozemného tranzitu a preletov,
c)	do konca roka 2004 prijať právnu úpravu súvisiacu s požiadavkami vyplývajúcimi z Cieľov síl NATO, najmä:
–	zákon o obrannej štandardizácii, kodifikácii a štátnom overovaní kvality produktov na účely obrany; 
–	zákon o zriadení Národnej akadémie obrany, o zriadení Akadémie ozbrojených síl, o splynutí Vojenskej leteckej akadémie generála Milana Rastislava Štefánika v Košiciach s Technickou univerzitou v Košiciach a o zmene a doplnení niektorých zákonov; 
–	zákon o vojenskej polícii; 
–	zákon o Vojenskom obrannom spravodajstve a Vojenskej spravodajskej službe; zákon o štátnej službe vojakov ozbrojených síl SR;
–	zákon o štátnej službe vojakov ozbrojených síl SR,
–	výnos MO SR o organizácii a poskytovaní zdravotnej starostlivosti v pôsobnosti Ministerstva obrany SR. 
d)	zabezpečiť pripravenosť uloženia prístupových listín k Severoatlantickej zmluve u depozitára – vlády USA, keď bude o to Slovenská republika požiadaná,
e)	zabezpečiť do 6 mesiacov po vstupe Slovenskej republiky do NATO ratifikáciu alebo pristúpenie ku všetkým právnym dokumentom, ktoré konštituujú právne acquis Organizácie Severoatlantickej zmluvy:
–	Zmluva medzi štátmi, ktoré sú stranami Severoatlantickej zmluvy, vzťahujúca sa na štatút ich ozbrojených síl (Londýn, SOFA);
–	Protokol o štatúte medzinárodného vojenského veliteľstva zriadeného podľa Severoatlantickej zmluvy (Parížsky protokol);
–	Dohoda o právnom postavení Organizácie Severoatlantickej zmluvy, predstaviteľov štátov a Medzinárodného sekretariátu (Ottawský dohovor);
–	Dohoda o právnom postavení misií a predstaviteľov tretích štátov pri Organizácii Severoatlantickej zmluvy (Bruselský dohovor);
–	Dohoda medzi účastníckymi stranami Severoatlantickej zmluvy o bezpečnosti informácií;
–	Dohoda o vzájomnej ochrane utajenia objavov týkajúcich sa obrany a na ktoré sa podali žiadosti o udelenie patentov;
–	Dohoda NATO o poskytovaní technických informácií na obranné účely;
–	Dohoda o spolupráci v oblasti jadrových informácií ;
–	Administratívne nariadenie na implementáciu Dohody o spolupráci v oblasti jadrových informácií.

Úlohy RNP PRENAME na rok 2004

1. Politické a ekonomické otázky

1.1. Oblasť zahranično-bezpečnostnej politiky

Cieľ 	Úlohy, aktivity	Zodpovedá	Termín	Náklady (v Sk)	Podporné aktivity	Poznámka	
	Spolupráca  so Severoatlantickou alianciou a jej členskými krajinami

	MZV	priebežne	1 600 000
	
 	konzultácie, semináre, kurzy, návštevy, brífingy, príprava personálu
(kurzy), mediálna stratégia – aktivity so zahraničnými médiami 	
	Aktivity v členských krajinách NATO (konzultácie) a voči členským krajinám	MZV	priebežne	 2 200 000		získavanie skúseností a práca s mienkotvorcami v krajinách Aliancie	
	Realizácia Národného programu boja proti korupcii, Komplexného programu boja so zločinnosťou, riešenie rómskej problematiky, ďalšie uplatňovanie inštitúcie ombudsmana	vláda, ÚOŠS	priebežne	mimo rámca PRENAME		v súlade s prijatými dokumentmi vlády	
	Činnosť štruktúry PRENAME
•	zasadnutia VV PRENAME, porady predsedov PS
•	3 systemizované miesta v rámci MZV - 3 osoby na dohodu o pracovnej činnosti
•	technické zabezpečenie činnosti sekretariátu VV PRENAME, 
•	organizovanie stretnutí s predstaviteľmi médií, odborných kruhov a mimovládnych organizácií
•	odborné kurzy, zvyšovanie kvalifikácie
•	prekladová činnosť
	MZV

      	Priebežne

	650 000

		

	
	Spoločné aktivity s krajinami V 10 a EAPC/PfP	MZV	Priebežne	400 000		Konzultácie, semináre, kurzy	
	Podpora publikáciám obsahujúcim informácie o bezpečnostnej politike SR a jej úsilí stať sa členom NATO 	MZV	Priebežne	500 000			
	Odborné kurzy, semináre a konferencie s tematikou NATO v SR a v zahraničí, účasť na výboroch NATO	MZV	Priebežne	3 500 000		Zabezpečenie účasti za SR	
	Spolupráca s NR SR v rámci kooperácie s parlamentmi členských krajín NATO	MZV	Priebežne	200 000		Semináre, konzultácie, návštevy	

1.2. Oblasť práce s verejnou mienkou

Cieľ	Úlohy, aktivity	Zodpovedá	Termín	Náklady  (v Sk)	Podporné aktivity	Poznámka	
	Analytické práce (pravidelné sociologické výskumy, cieľové skupiny podľa potreby)	MK	priebežne	1 100 000		podľa požiadaviek  MZV a MO;  	
	Informačné a dokumentačné strediská NATO (UKB 1,0 SNK 0,4, ŠVK 3 x 0,2 Univerzitná knižnica Bratislava)	MK	priebežne	2 000 000			
	Nákup knižných publikácií pre potreby knižníc SR (UKB 1,2, SNK 0,7, ŠVK 3 x 0,4)	MK	priebežne	3 100 000 
(Presun 2,0 mil Sk z rozpočtu MZV 		
	
	Vydanie informačného bulletinu v brailovom písme, výroba informačného CD pre nevidiacich – Knižnica pre nevidiacich Levoča	MK	priebežne	  200  000			
	Vydanie metodic. materiálu pre osvetové strediská, semináre NOC MK SR	MK	priebežne	300 000			
	Výchovno-vzdelávacie aktivity MC (semináre, konferencie, metodické materiály, publikácie pre pedagógov a vychovávateľov, študijné pobyty)	MŠ	priebežne	3 000 000
			
	Realizácia Informačného programu MZV SR 	MZV	priebežne	7 300 000

			projekty MVO, informačný servis o bezpečnostnej politike, 
zmluvná práca externých expertov; repre fond, rezerva	
	Realizácia Informačného programu MO SR 	MO	priebežne	15 977 000 (presun 3.477 mil Sk z rozpočtu MZV)		mediálne projekty 	

1.3. Oblasť civilného núdzového plánovania

Cieľ 	Úlohy, aktivity	Zodpovedá	Termín	Náklady (v Sk)	Podporné aktivity	Poznámka	
	Zosúladiť obsah CNP s podsystémom „ochrany“ bezpečnostného systému SR, resp. podsystémom vnútornej bezpečnosti bezpečnostného systému SR	rezorty	priebežne	Rezorty: 0,-			
	Plenárne zasadnutia a schôdze Vyššieho výboru NATO/CNP a jeho plánovacích  výborov a komisií 	MDPT, MV, MH, MP, SŠHR, MZ 	priebežne	MH: 100 000,-
MP: 0,-
MDPT: 350 000,-
SŠHR:  100 000,-
MV: 440 000,-
MZ: 80 000,-	2x IPC a AHG IPC
2x FAPC	
MP – z rozp. rezortu	
	Účasť na cvičeniach, kurzoch, seminároch a aktivitách v rámci PWP	MDPT, MV, MH, MP,
SŠHR, MZ	priebežne	MH: 100 000,-
MDPT: 200 000,-
MZ: 50 000,-
SŠHR: 70 000,-
MV: 220 000,-
MP: 0			
	Vyslanie zástupcu pre CNP na Misiu SR pri NATO	MV		MV: 2 200 000,-		Z uvedenej položky je hradené vyslanie pracovníka na Misiu SR pri NATO.	
	Koncepcia rozloženia zásob PHM v súlade s normami NATO	SŠHR, MH	priebežne	SŠHR: 0,-
MH: 0,-		SŠHR – z rozp. rezortu	
	Účasť na pracovných rokovaniach skupiny expertov GOEWDS pri NATO	MV	podľa organizátora	MV: 200 000,-			
	Realizovať 1. etapu podporného systému siete pre informačné systémy Ú CO CIPREGIS, meteorologický a radiačný monitoring, zber radiačných dát a seizmické informácie	MV, ÚJD	priebežne	MV: 2 000 000,-		Sprístupnenie do systému RODOS	
	Technické prostriedky a programové vybavenie pre vyhodnocovanie účinkov ZHN (detekčná technika)	MV	priebežne	MV:  2 000 000,-			
	Reštrukturalizácia ŠHR v zmysle požiadaviek CNP a spolupráca s NATO v predmetnej oblasti	SŠHR	priebežne	SŠHR: 0,-		SŠHR – z rozp. rezortu	
	Postupná realizácia “Projektu pohotovostných zásob” pre riešenie nevojnových krízových situácií a s tým súsiaceho informačného systému na báze GIS	SŠHR, MH
MV	priebežne	SŠHR:2 400 000,.			
	Doplnenie vybavenia modulov  civilnej ochrany	MV	priebežne
	MV: 4 000 000,-
			
	Konzultácie v NATO/CEP a v členských krajinách NATO a V4 s dôrazom na podporu hostiteľskej krajiny – HNS	MDPT, MO,
SŠHR	priebežne	MDPT: 50 000,-
SŠHR: 0,-
MO: 0,-		MO- z rozp. rezortu
SŠHR – z rozp. rezortu	
	Organizovanie jazykovej prípravy odborníkov v oblasti CNP	MDPT, MV, 
MH, SŠHR	priebežne	MH:  0,-    
MDPT: 50 000,-
SŠHR:  50 000,-
MV: 140 000,-  		MH – z rozp. rezortu
	
	Účasť na rokovaní pôdohospodárskych rezortov V4 v ČR	MP	podľa organizátora	MP: 40 000,-   			
	Účasť na seminári a rokovaní s MP v Poľsku	MP	podľa organizátora	MP: 110 000,-			
							
	Skúšobná prevádzka prepojenia informačného systému medzi orgánmi krízového riadenia SR pri riešení nevojnových krízových stavov a pri zabezpečovaní potrieb obyvateľstva v rámci CNP; zabezpečenie plnej funkčnosti IS v procese reformy miestnej štátnej správy; overovanie prepojenia IS s obdobnými IS v rámci NATO	MH	priebežne	MH: 800 000,-
		Aplikovanie JIS HM pre potreby orgánov krízového riadenia
(viď. §5, písm. b,
vyhl. 119/2003 Z.z.)
	
	Budovanie informačného systému na podporu riadenia pri riešení nevojnových krízových stavov v rámci CNP kompatibilného s NATO – GIS	MV 	priebežne	MV: 13 300 000,-
			
	Upresnením množstvovej a sortimentnej skladby výrobkov na prežitie vytvoriť materiálne predpoklady na prežitie obyvateľstva v krízových stavoch	MH	priebežne	MH: 0,-		MH – z rozp. rezortu	
	Modernizácia systému vyrozumenia a varovania	MV	priebežne	MV:  5 550 000,-			

1.4. Oblasť vedy a techniky

Cieľ 
NP	Priorita	
Úlohy, aktivity	Zodpovedá	Termín	Náklady – plánované		Charakteristika aktivity	Realizované podporné aktivity	
	P3.1	Riešenie rozpracovaných projektov v rámci programu VV NATO	MŠ, SAV a ďalšie ÚOŠS	Priebežne	400 000 Sk		V súčasnosti je v riešení 16 bežiacich projektov z oblasti vedy a techniky v rámci programu „Science for Peace“, ktorých riešenie bude pokračovať aj v roku 2004. Celkovo má SR 49 aktivít v rámci VV NATO (okrem projektov je to účasť na workshopoch, pridelené granty, výmenné pobyty, spoluúčasť na ďalších medzinárodných projektoch a podujatiach a pod. SR je v rámci VV NATO hodnotená úspešne..  	IPP: RTO98, RTO126, SLK2712	
	P3.9	Príprava nových projektov v rámci programu VV NATO	MŠ, SAV 
Iné rezorty	Priebežne
	100 000		Príprava nových projektov sa rieši priebežne počas celého roka. VV NATO je charakteristické tým, že uzávierka pre nové projekty je každé tri mesiace, t. j. nové návrhy projektov sa môžu podávať prakticky stále. MŠ SR iniciuje podávanie návrhov, vyjadruje sa k nim, ale vyhodnotenie robí VV NATO v Bruseli. V zmysle platných rozpočtových pravidiel podstatnú časť nákladov požadovaných zo štátneho rozpočtu SR si musia uplatniť jednotlivé rezorty. MŠ SR môže len čiastočne prispieť z účelových prostriedkov PRENAME.		

		Rozpracovanie prierezových programových smerov výskumu a vývoja  na štátne programy výskumu a vývoja 	MŠ SR a ÚOŠS	II.Q 2004	 		Vyplýva zo zákona o vede a technike,  ktorý bol schválený NR SR s účinnosťou od 1. 4.2002.		
		 							
		Uplatňovanie koncepcie transformácie zamerania SAV
	MŠ SR	celý rok 2004					
		Uplatňovanie koncepcie  štátnej vednej a technickej politiky v rezortných podmienkach	Všetky ÚOŠS	Počas celého roka  2004			Na základe  Koncepcie štátnej vednej a technickej politiky a Modelu financovania vedy a techniky v SR, materiálov schválených vládou v roku 2000. Ďalej na základe schválených zákonov o vede a technike, zákona o SAV a zákona o vysokých školách, schválených NR SR s účinnosťou od 1. 4.2002		
	P3.8

P3.1	Konzultácie v NATO, vysielanie expertov, prípadne zorganizovanie 
seminára v rámci PRENAME 	MŠ, SAV 	Priebežne	100 000
		konzultácie  členov Pracovnej skupiny ministra školstva pre vedu a techniku v organizáciách VV NATO, prípadné  pozvanie expertov  VV NATO na prednášky do SR 		

1.5. Oblasť životného prostredia

Cieľ	Úlohy, aktivity	Zodpovedá	Termín	Náklady (v Sk)	Podporné aktivity	Poznámka	
	Vyhodnotiť dopad vplyvu vojenských aktivít na ŽP, vypracovať program opatrení pre rizikové lokality 	MŽP, MO 	4. štvrťrok	670 000			
	•	Pokračovať v zavádzaní systému environmentálneho manažérstva vo vybraných útvaroch podľa noriem radu ISO 14 000 – (V. etapa)
	MŽP, MO	4. štvrťrok	700 000			
	Pokračovať v riešení slovensko-dánskeho projektu zameraného na oblasť ŽP 
	MO, MŽP, MZ, MP	priebežne	80 000		z rozpočtov rezortov	

2. Obranné a vojenské otázky

Cieľ	Úlohy, aktivity	Zodpovedá	Termín	Náklady (v Sk) 	Podporné aktivity	Poznámka	
	Vypracovanie štandardných dokumentov obranného plánovania v rezorte ministerstva obrany
-	Programového plánu rezortu obrany na roky 2005 - 2010
-	Smernice pre obranné plánovanie rezortu MO (na roky 2006 - 2011)
	MO

	

2. štvrťrok

4. 	štvrťrok

Na plnenie partnerských cieľov 				2 846 455 211 Sk
Podľa programov manažmentu : 	Personál		       8 480 000 Sk
Vzdelávanie		       3 750 000 Sk
Vyzbrojovanie 		2 009 163 911 Sk
 					Výcvik			   113 713 300 Sk
Operácie mimo územia         704 868 000 Sk
Udržiavanie 		       4 080  000 Sk
Vojenská infraštruktúra 	       2 400 000 Sk 

PG	Úlohy, aktivity	Zodpovedá	Termín	Náklady (v Sk) 	Podporné aktivity	Poznámka	
	V š e o b e c n é    c i e l e 						
G 0028	Prehodnotenie štruktúry ozbrojených síl
	MO 		0			
G 0050	Právne opatrenia na účasť v kolektívnej obrane

	MO 		0
			
G 0355 	Jazykové požiadavky
Program –rozvoj ľudských zdrojov 	MO 	priebežne

	2 650 000
2 650 000			
G 0360	Národný program pre bezpečnostnú spoluprácu s NATO
Program – vyzbrojovanie
               -  rozvoj ľudských zdrojov	MO
VOS	priebežne

	7 600 000

6 600 000
1 000 000	

		
G 2701	Organizácia velenia a riadenia (C2) spoločného veliteľstva
Program - vyzbrojovanie	GŠ	priebežne

	40 000 000

40 000 000
			
G 2702	Posilnenie veliteľstva CJTF HQ
Program – príprava personálu
              -  výcvik
	GŠ	priebežne

	9 330 000
8 330 000
1 000 000			
G 2781	Velenie a riadenie  (C2) X. 400 prenos správ  
Program- vyzbrojovanie
               Modernizácia systémov prenosu správ	MO 	priebežne

	40 000 000

40 000 000			
G 2786 	Velenie a riadenie (C2) - agentúry frekvenčného manažmentu
	MO 	

	0

			
G 2790 	SATCOM pre nasadené ozbrojené sily
	GŠ	

	0
			
G 2865	Podpora  vnútorného a vonkajšieho informačného systému (IS) veliteľstva
Program – vyzbrojovanie 
 	MO 	priebežne

	165 000 000

165 000 000
			
G 2866 	Bezpečnosť komunikačných a informačných systémov (CIS)
Program – vyzbrojovanie 
                  Bezbečnosť komunikačných a informačných   
                 systémov	MO 	priebežne

	80 000 000

80 000 000			
G 3783 	Funkčné tímy špecialistov civilno–vojenskej spolupráce (CIMIC)
Program – rozvoj ľudských zdrojov
                  príprava personálu   	GŠ
	priebežne

	150 000
150 000
			
 G 4000	Štáb mnohonárodného spojeného logistického strediska (MJLC)                                                                                           
 	GŠ	

	0

G 4001 	Styčný logistický personál
 
	GŠ
		0			
G 4050	Spojenecký systém pre rozmiestňovanie a presuny (ADAMS)
	MO 	

	0			
G 4051	Prepojenie ASD (automatické spracovanie dát) pre logistické podávanie správ
Program – vyzbrojovanie 
                  Logistický informačný systém (LOGIS)  
	MO 	priebežne

	168 000 000

168 000 000

G 4055      	Kodifikačný systém NATO
Program – udržiavanie 
	MO        	priebežne	3 500 000
3 500 000	 		
G 4150	Posily - ich prijímanie a vysielanie 
.Program – vyzbrojovanie
                   	MO 	priebežne	30 000 000
30 000 000 

		
G 4250 	Koncepcia jednotného paliva
 	GŠ
	
	0
			
G 4251	Zariadenia na taktickú manipuláciu s palivom
	GŠ

	0
			
G 4350 	Zásoby vakcín pre prípad biologického boja  pre sily schopné nasadenia
	GŠ	

	0			
G 4424	Radiačná, biologická a chemická ochrana 
Program – vyzbrojovanie
               -  výcvik                   	vel. PS	
priebežne
	149 725 000 
        149204 700
             520 300    

G 4490	Kolektívna ochrana proti ZHN
Program – vyzbrojovanie 
                  	vel. PS	
priebežne
	125 558 000
125 558 000

PG	Úlohy, aktivity	Zodpovedá	Termín	Náklady (v Sk)	Podporné aktivity	Poznámka	
	C i e l e  p r e  p o z e m n é  s i l y						
L 0001 I	Pozemné operácie a výcvik
Program –      operácie mimo územia SR	vel.PS
	
priebežne
	508 058 000
159 213 000
7 063 000
341 782 000			
L 0046 	Bojové jednotky pre operácie PzM
Program - rozvoj ľudských zdrojov
 - výcvik	vel. PS	
priebežne
	93 184 000
100 000     
93 084 000			
L 0047 	Bojová podpora operácii PzM
Program – vyzbrojovanie 
               -  výcvik
	vel. PS	
priebežne
	85 000 000
84 981 211
18 789 000			
L 0316 	Pozemný styčný prvok (GLE)
Program –výcvik 	vel. PS	priebežne

	220 000
220 000			
L 0318 	Predsunutí leteckí navádzači (FACs)
Program - udržiavanie	vel. VS	priebežne

	2 500 000
2 500 000
			
L 0550 	Pozemné snímače bez obsluhy (UGS) a/alebo pozemné prehľadové vozidlá (LSV)
Program – výcvik
              	GŠ	priebežne

	100 000

100 000
			
L 0827 	Termálne zobrazovacie prostriedky nočného videnia
Program – vyzbrojovanie 
	vel. PS	
priebežne

	53 500 000
53 500 000    

L 0940 	Zariadenie pre zisťovanie cieľov (zameriavacie zariadenie)
	vel. PS	

	0			
L 0956 	Predsunutí pozorovatelia
Program – vyzbrojovanie 
	vel. PS	

	45 000 000
45 000 000

L 1030 	Premosťovacie vybavenie 
	vel. PS	

	0			
L 1033 	Ženijné stavebné schopnosti
	vel. PS		0			
L 2801	Modernizácia taktických komunikačných systémov
Program – vyzbrojovanie 
                   
	GŠ	priebežne	293 200 000
293 200 000

			
L 4211 	Národná podpora nasadených síl pri operáciách PzM
              
              	GŠ
		0
			
L4212	Podpora bojových služieb pre operácie PzM

	GŠ		0			
L4218	Mnohonárodná integrovaná logistika

	GŠ		0			
L4244	Zdravotnícke zabezpečenie pre operácie PzM
	MO	

	0

	C i e l e  p r e  v z d u š n é  s i l y						
A 0001 	Letecké operácie a výcvik
Program –   operácia mimo územia SR  	vel. VS	priebežne

	102 406 000

102 406 000
			
A 0041 	Jednotky vzdušných síl rýchleho nasadenia  pre operácie PzM pod vedením NATO
	vel. VS	

	0			
A 1100	Podporné lietadlá a vrtuľníky pre operácie PzM pod vedením NATO
Program –   operácie mimo územia SR
	vel. VS	priebežne
	94 404 000
94 404 000			
A 1108 	Nahradzovanie/modernizácia dopravných lietadiel a helikoptér
Program - vyzbrojovanie	vel. VS	

	10 320 000
10 320 000

			
A 1337 	Munícia VZDUCH - ZEM s presným navedením za každého počasia s krátkou vzdialenosťou odstupu pri vypúšťaní
Program - udržiavanie	vel. VS	
priebežne

	250 000
250 000

	
		
A 1459 	Letecké navigačné prostriedky a rádiostanice
 Program – vyzbrojovanie 	MO 	priebežne

	527 800  000
527 800 000
			
A 1540	Strely ZEM - VZDUCH (SAM) - schopné obrany proti bojiskovým balistickým strelám (TBM)
Program – udržiavanie 
	vel. VS	priebežne	200 000

200 000			
A 1560 	Modernizácia/náhrada stíhacích lietadiel
Program - udržiavanie	vel. VS	priebežne

	130 000
                130 000

			
A 2821	Mobilný systém velenia a riadenia (C2) leteckej základne a národné komunikačné systémy
	GŠ	

	0

A 2900	Vzdušné pozorovanie a prepojiteľnosť s NATINADS
Program – vyzbrojovanie
                   
 	vel. VS	priebežne	   212 000 000
         212 000 000

			
A 3021	Identifikačné systémy kompatibilné s NATO
Program – vyzbrojovanie 
                   	MO 	
priebežne

	29 000 000
29 000 000
	•	
•			
A 3114 	Vlastná ochrana lietadiel/vrtuľníkov
 	vel. VS	

	0

A 4150	Prevádzka na letiskách hostiteľskej krajiny a infraštruktúra
Program - infraštruktúra
               - výstavba železničných rámp
                    
               	MO	
priebežne

	2 400 000

2 400 000
		Bude doplnený v súlade s “Dlhodobým plánom rozvoja obrannej infraštruktúry SR na roky 2003 až 2010”	
A 4054	Schopnosti hostiteľských krajín pri obsluhe leteckej prepravy
	vel. VS	

	0
			
A 4167 	Požiadavky na strategickú leteckú prepravu
 Program - udržiavanie	GŠ	
	0
			
A 4241 

	Zdravotnícke zabezpečenie  pre nasadené sily
	MO	

	0

3. Otázky zdrojov

3.1. Oblasť plánovania finančných zdrojov

Cieľ	Úlohy, aktivity	Zodpovedá	Termín	Náklady (v Sk)	Podporné aktivity	Poznámka	
	Problematika strednodobého a dlhodobého plánovania finančných zdrojov	MF 	priebežne	5 000 			
	Konzultácie k problematike plánovania finančných zdrojov	MF 	január - december	200 000			
	Zasadnutia Ekonomického výboru NATO	MF 	priebežne	190 000			
	Zabezpečenie technického vybavenia	MF 	priebežne	3 000			
	Spracovať princípy vykazovania obranných a bezpečnostných výdavkov v súlade s rozpočtovou klasifikáciou	MF	priebežne	5 000			

3.2. Oblasť ekonomiky a spolupráce vo výrobe pre potreby obrany

Cieľ	Úlohy, aktivity	Zodpovedá	Termín	Náklady (v Sk) 	Podporné aktivity	Poznámka	
	Zasadania a schôdze Ekonomického výboru NATO (ECON) 	MH, MF	priebežne	MH: 80 000			
	Účasť na kurzoch, seminároch a aktivitách, bilaterálne rokovania, spolupráca s NAMSA v rámci PWP	MH, MO, MV, SŠHR	priebežne	MH: 120 000
		SŠHR, MO, MV – z rozpočtu rezortov
	
	Zvýšenie kvality informačnej základne vzájomným prepojením všetkých úrovní priemyselného plánovania (od ústredných orgánov štátnej správy až po súkromný sektor) s cieľom skvalitniť proces plánovania opatrení v krízových situáciách	MH	priebežne	MH: 11 800 000 			
	Spolupráca s Vojenským úradom kvality a kodifikácie (Úradom pre obrannú štandardizáciu, kodifikáciu a štátne overovanie kvality)	MH, MO	priebežne			MH - z rozpočtu rezortu	
	Rozpracovanie kaskádovitého rozvoja účinkov  krízovej situácie na jednotlivé odvetvia ekonomiky  v rámci projektu „Event-Potential Targets“	MH, MO, MV	priebežne				

4. Bezpečnostné otázky

Cieľ	Úlohy, aktivity	Zodpovedá	Termín	Náklady (v Sk)	Podporné aktivity	Poznámka	
	•	Dobudovanie informačného systému OUS na prenos utajovaných skutočností
•	Rozšírenie komunikačných a informačných systémov NATO
•	Vybudovanie systému utajenej komunikácie ústavných a vládnych činiteľov	
•	Materiálne zabezpečenie							

•	Semináre a konzultácie k systému OUS
	
•	Aktualizácia bezpečnostných dohôd a príprava nových medzinárodných dohôd

•	Vybudovanie certifikačných pracovísk, Konzultácie s NATO, členskými a ašpirantskými krajinami

•	Finančné prostriedky spojené s vyslaním pracovníkov NBÚ  na Misiu NATO v Bruseli
	NBÚ
	pribežne

12/2004
priebežne

priebežne

12/2004

	70 000 000			

.	•	režimové miestnosti pre OUS

•	dobudovanie certifikačných pracovísk
•	dobudovanie  systému na prenos a ukladanie utajovaných skutočností
•	proces certifikácie TP a ŠOI
•	školenia, semináre k OUS
•	uzatvorenie nových bezpečnostných dohôd
•	konzultácie s NATO, členskými krajinami a ašpirantskými krajinami
•	Investície a rozvoj
•	Prieskumné projektové práce
•	konzultácie v oblasti bezpečnosti a ochrany US

•	materiálne  zabezpečenie 	MV, MF, MO, MZV, SIS
 MDPT, MH

	MZV: 21 000 000
MO: viď cieľ G 0360
MV:   15 000 000
MDPT:   400 000    
SIS:  90 000 000			

5. Právne otázky
PG	Úlohy, aktivity	Zodpovedá	Termín	Náklady (v Sk)	Podporné aktivity	Poznámka	
G 0050	Právne opatrenia na účasť 
v kolektívnej obrane

Ukončiť plnenie úloh prijatých Ročným národným programom prípravy Slovenskej republiky na členstvo v NATO na rok 2003 a 2004

•	(t. j. vypracovať postupy relevantných štátnych orgánov pri uplatňovaní medzinárodnoprávne záväzných dokumentov uvedených v V. kapitole Akčného plánu členstva; začleniť statusové, technické a ostatné zmluvné dokumenty podľa V. kapitoly Akčného plánu členstva do právneho poriadku Slovenskej republiky na úrovni ich praktickej realizácie; sledovať a zabezpečiť terminologickú jednotnosť pojmov zavedených novou bezpečnostnou a obrannou legislatívou)

ÚOŠS

  

 

  	

do 6 mesiacov po vstupe SR do NATO / Priebežne

  

	

  

	

	Plnenie uvedených úloh má dlhodobý charakter, ich cieľom je zabezpečenie vykonávateľnosti medzinárodných zmlúv.  Úlohu začlenenia zmlúv V. kapitoly MAP treba ukončiť v termíne do 6 mesiacov po vstupe Slovenskej republiky do NATO v súlade so záväzkami, ktoré Slovenská republika vo vzťahu k NATO prevzala.  Ostatné úlohy bude potrebné vykonávať priebežne, tak ako to vyplýva z Ročného národného programu prípravy SR na členstvo v NATO na rok 2003 a 2004.	
G 0050 	•	Zjednodušiť právnu úpravu Slovenskej republiky s cieľom zabezpečenia väčšej flexibility rozhodovacieho procesu ústavných orgánov vo vzťahu k vysielaniu ozbrojených síl mimo územia Slovenskej republiky v celom rozsahu úloh Aliancie a k prijímaniu zahraničných ozbrojených síl na území Slovenskej republiky; Slovenská republika zároveň upraví právny rámec týkajúci sa posíl rozmiestnených na území SR, ako aj pozemného tranzitu a preletov.

Na základe predbežných analýz a konzultácií so zástupcami jednotlivých rezortov sa javí ako účinný prostriedok dosiahnutia flexibility rozhodovania ústavných orgánov SR vo veciach vysielania ozbrojených síl mimo územia Slovenskej republiky a prijímania zahraničných ozbrojených síl na území Slovenskej republiky (najmä pokiaľ ide o jeho časový aspekt) okrem pôvodnej úvahy zmeniť Ústavu Slovenskej republiky aj zmena rokovacieho poriadku Národnej rady Slovenskej republiky.  	   ÚOŠS

	Priebežne		

	Do konca roka 2004 prijať právnu úpravu súvisiacu s požiadavkami vyplývajúcimi z Cieľov síl NATO,  (najmä zákon o obrannej štandardizácii, kodifikácii a štátnom overovaní kvality produktov na účely obrany; zákon o zriadení Národnej akadémie obrany, o zriadení Akadémie ozbrojených síl, o splynutí Vojenskej leteckej akadémie generála Milana Rastislava Štefánika v Košiciach s Technickou univerzitou v Košiciach a o zmene a doplnení niektorých zákonov; zákon o vojenskej polícii; zákon o Vojenskom obrannom spravodajstve a Vojenskej spravodajskej službe; zákon o štátnej službe vojakov ozbrojených síl SR;
všeobecne záväzný právny predpis, ktorým sa upraví organizácia a poskytovanie zdravotnej starostlivosti v ozbrojených silách SR)

Uvedená úloha bude splnená prerokovaním návrhov jednotlivých všeobecne záväzných právnych predpisov v Národnej rade Slovenskej republiky, ich schválením a vyhlásením v Zbierke zákonov Slovenskej republiky.
	MO SR	do konca roka 2004				
	Zabezpečiť pripravenosť uloženia prístupových listín k Severoatlantickej zmluve u depozitára – vlády USA, keď bude o to Slovenská republika požiadaná.
	MZV SR	podľa článku 10 Severoatlantickej zmluvy				
	Zabezpečiť do 6 mesiacov po vstupe Slovenskej republiky do NATO ratifikáciu alebo pristúpenie ku všetkým právnym dokumentom, ktoré konštituujú právne acquis Organizácie Severoatlantickej zmluvy (Zmluva medzi štátmi, ktoré sú stranami Severoatlantickej zmluvy, vzťahujúca sa na štatút ich ozbrojených síl (Londýn, SOFA); Protokol o štatúte medzinárodného vojenského veliteľstva zriadeného podľa Severoatlantickej zmluvy (Parížsky protokol); Dohoda o právnom postavení Organizácie Severoatlantickej zmluvy, predstaviteľov štátov a Medzinárodného sekretariátu (Ottawský dohovor); Dohoda o právnom postavení misií a predstaviteľov tretích štátov pri Organizácii Severoatlantickej zmluvy (Bruselský dohovor); Dohoda medzi účastníckymi stranami Severoatlantickej zmluvy o bezpečnosti informácií; Dohoda o vzájomnej ochrane utajenia objavov týkajúcich sa obrany a na ktoré sa podali žiadosti o udelenie patentov; Dohoda NATO o poskytovaní technických informácií na obranné účely; Dohoda o spolupráci v oblasti jadrových informácií; Administratívne nariadenie na implementáciu Dohody o spolupráci v oblasti jadrových informácií).

Je potrebné vykonať príslušné opatrenia spojené s nadobudnutím platnosti zmluvy. 
	MO SR
MZV SR
NBÚ
	do 6 mesiacov po vstupe SR do NATO