Základný rámec
pre pôsobenie Slovenskej republiky
v Bezpečnostnej rade OSN v rokoch 2006-2007

Dňa 10. októbra 2005 bola Slovenská republika zvolená za nestáleho člena Bezpečnostnej rady OSN (BR OSN) na obdobie rokov 2006 - 2007. V tajných voľbách získala 185 hlasov, čím výrazne prekročila potrebné dvojtretinové kvórum 191 členských krajín OSN. Ide o mimoriadny úspech slovenskej diplomacie a celej krajiny. Zvolenie Slovenska za člena BR OSN jednoznačne potvrdzuje, že je vnímané ako rešpektovaný a dôveryhodný člen medzinárodného spoločenstva, ktorý má nielen potenciál, ale aj  záujem aktívne sa podieľať na riešení otázok svetového mieru a bezpečnosti.
Získanie členstva v najdôležitejšom orgáne svetovej diplomacie je pre každú krajinu prestížnou záležitosťou a zároveň veľkým záväzkom voči celému svetovému spoločenstvu. Príležitosť získať členstvo v tomto orgáne prichádza raz za 15 – 20 rokov a vzhľadom na reformné pohyby v OSN, ktoré sa týkajú aj zloženia a metód práce Bezpečnostnej rady, nie je zrejmé, kedy sa v budúcnosti zopakuje. Význam Bezpečnostnej rady umocňuje fakt, že je hlavným orgánom OSN, ktorý primárne zodpovedá za udržiavanie medzinárodného mieru a bezpečnosti. BR OSN môže v súlade s Chartou OSN prijímať opatrenia smerujúce k vynúteniu svojich rozhodnutí. Rezolúcie BR OSN sú právne záväzné pre všetky členské krajiny bez výnimky, na rozdiel od rozhodnutí iných orgánov OSN, ktoré majú politickú záväznosť. V zmysle Charty OSN sú členské krajiny povinné ich akceptovať a vykonať, vrátane embarga a hospodárskych sankcií. Vo výnimočných situáciách môže BR OSN autorizovať použitie sily prostredníctvom koalície členských štátov alebo regionálnych organizácií.
V rokoch 2006 – 2007 sa Slovensko bude spolu s ostatnými stálymi a nestálymi členmi BR OSN podieľať na aktívnej tvorbe svetovej politiky s globálnym dosahom. Bude niesť spoluzodpovednosť za stabilitu, mier a bezpečnosť vo svete a zároveň bude mať jedinečnú príležitosť priamo ovplyvňovať kreovanie nového systému medzinárodných vzťahov, riešenie regionálnych kríz a formovanie postojov medzinárodného spoločenstva k aktuálnym bezpečnostným hrozbám. Vďaka pôsobeniu v BR OSN bude Slovensko v najbližších dvoch rokoch v centre medzinárodnej pozornosti. Jeho postoje na pôde BR OSN budú pozorne sledované a konfrontované s pozíciami a záujmami zainteresovaných krajín, či už v rámci OSN alebo po bilaterálnej línii.
Pôsobenie v BR predstavuje v tomto kontexte mimoriadne náročnú skúšku a výzvu nielen pre diplomatickú službu, ale aj pre celú krajinu. Úspešné zhostenie sa náročných úloh a povinností nestáleho člena  BR OSN bezpochyby prispeje k upevneniu medzinárodného postavenia Slovenska a šíreniu jeho dobrého mena ako v Európe, tak aj na ďalších kontinentoch.
Základné východiská pôsobenia SR v BR OSN
Priebeh a výsledky volieb do BR OSN potvrdili, že Slovensko je vnímané ako aktívny,  predvídateľný členský štát OSN. Slovensko si v rámci OSN získalo povesť krajiny, ktorá dokáže zosúladiť svoje štátne záujmy a záujmy regionálnych integračných zoskupení, ktorých je členom, a zároveň sa cieľavedome angažuje v prospech mieru a stability vo svete. Slovensko je relatívne malou krajinou bez veľmocenských záujmov, nie je zaťažené historickými kontextmi a nie je priamo zainteresované v niektorom z regionálnych konfliktov, ktoré sú v agende BR OSN. Keďže zároveň je aj členom EÚ a NATO, pôsobenie v BR OSN mu ponúka jedinečnú príležitosť pre ďalšie upevnenie medzinárodného postavenia a profilovanie sa ako vyspelej demokratickej krajiny, ktorej nie je ľahostajný vývoj vo svete a ktorá sa aktívne zapája do riešenia kríz a konfliktov v globálnom rozmere. Vďaka svojmu dobrému menu a transparentnej zahraničnej politike má SR jedinečnú príležitosť na to, aby zúžitkovala členstvo v BR OSN pre ďalšie zvyšovanie svojho kreditu a medzinárodného vplyvu prostredníctvom aktívneho zapájania sa do riešenia krízových situácií v Európe, ale aj mimo nej. Slovensko má predpoklady pre to, aby ponúklo svoje dobré služby ako hostiteľ mierových rokovaní, prípadne mediátor pri organizovaní rôznych formálnych a neformálnych podujatí za účasti zástupcov dotknutých strán a medzinárodných organizácií.
Zvolenie Slovenska do BR OSN je aj ocenením jeho angažovanosti ako krajiny, ktorá sa od svojho vzniku aktívne podieľala na mierových operáciách OSN, politicky, vojensky a humanitárne prispievala k riešeniu konfliktných situácií predovšetkým na Balkáne a vo východnej Európe a v posledných rokoch sa zaradila medzi poskytovateľov rozvojovej pomoci. SR sa po vstupe do OSN stala jedným z najaktívnejších prispievateľov do mierových misií. Za 11 rokov sa slovenskí vojaci zúčastnili na 28 mierových operáciách OSN v 21 krajinách troch kontinentov. Z nedávneho prijímateľa rozvojovej pomoci sa SR postupne stala jej donorom. V súčasnosti poskytuje bilaterálnu pomoc 14 krajinám na troch kontinentoch v celkovej výške 160 miliónov SKK. V čase pôsobenia SR v BR OSN bude medzinárodné spoločenstvo od Slovenska očakávať, že ešte výraznejšie prispeje k celosvetovému úsiliu v oblasti rozvojovej pomoci nielen finančne, ale aj odborne a intelektuálne.
Slovensko bude pôsobiť v najdôležitejšom orgáne OSN v čase, keď sa svetová organizácia nachádza na križovatke svojho vývoja. Na pôde OSN i mimo nej prebieha intenzívna diskusia o budúcom charaktere a smerovaní organizácie a jej úlohe v 21. storočí. Slovensko bude pôsobiť v BR OSN v čase kryštalizácie nového medzinárodného poriadku a všeobecného konsenzu o potrebe zásadnej reformy OSN. Otázkou už nie je, či je potrebné OSN zreformovať a prispôsobiť ju aktuálnym potrebám, ale akým spôsobom a v akom časovom rámci reformu uskutočniť. Dynamický a neraz dramatický vývoj systému medzinárodných vzťahov v dôsledku globálnych procesov, bezprecedentných bezpečnostných hrozieb a dozvukov rozpadu bipolárneho usporiadania sveta, sa nevyhnutne odráža na dianí a atmosfére v OSN.
Základné princípy pôsobenia SR v BR OSN
Slovensko bude ako nestály člen BR OSN aktívne prispievať k upevneniu medzinárodného mieru a bezpečnosti v globálnom meradle s cieľom zvýšiť svoj zahranično-politický vplyv, upevniť si dôveryhodnosť a rešpekt zo strany medzinárodného spoločenstva a zároveň si ochrániť politicko-bezpečnostné a obchodno-ekonomické záujmy počas výkonu tejto funkcie, ale aj v ďalšom období. 
Postoje Slovenska v BR OSN budú vychádzať zo základných hodnôt a záujmov, ku ktorým sa SR hlási ako vyspelý člen civilizovaného sveta a členský štát EÚ a NATO. SR sa bude usilovať, aby rozhodnutia BR OSN rešpektovali základné zásady a princípy demokratického a mierového spolunažívania národov v zmysle medzinárodných záväzkov, ku ktorým sa prihlásila na pôde OSN, ale aj ako člen EÚ, NATO, OBSE a Rady Európy. SR bude na pôde BR OSN presadzovať hodnoty slobody, mieru, bezpečnosti, stability, rozvoja demokracie, právneho štátu, multilateralizmu, plurality, prosperity, rešpektovania medzinárodného práva, ľudských práv a slobôd, solidarity medzi národmi a trhovej ekonomiky. 
V zmysle schválenej Bezpečnostnej stratégie sa SR aj v pozícii nestáleho člena BR OSN bude usilovať o posilňovanie transatlantického partnerstva a o efektívnu realizáciu spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky EÚ. SR bude na pôde BR OSN vystupovať suverénne, vo svojom mene a na základe vlastných hodnotení a národných záujmov. Zároveň si bude plne vedomá spoluzodpovednosti za ochranu a obranu hodnôt a záujmov euroatlantického spoločenstva. Svoje pozície bude v najväčšej možnej miere formovať v úzkej komunikácii so  spojencami a partnermi v EÚ a NATO. S vedomím, že na pôde BR OSN každý členský štát vystupuje sám za seba, Slovensko sa bude usilovať v rámci BR OSN o ďalšie prehlbovanie harmonizácie a podľa možností aj koordinácie postojov členských krajín EÚ ako aj posilnenie koordinovaného toku informácií medzi diplomatickými reprezentáciami členov EÚ v New Yorku a Bruseli.
Priority SR v BR OSN
Základným východiskom prístupu SR k pôsobeniu v BR OSN bude trvalé úsilie o zdokonalenie mechanizmov jej činnosti, o zefektívnenie jej práce a celkové zvýšenie účinnosti a miery implementácie jej rozhodnutí. SR bude presadzovať, aby sa BR OSN primárne venovala riešeniu problémov, ktoré predstavujú najväčšiu hrozbu pre svetový mier a bezpečnosť. Ide predovšetkým o hrozbu globálneho terorizmu a šírenia zbraní hromadného ničenia. S tým úzko súvisí aj hrozba, ktorú z hľadiska globálnej a európskej stability predstavujú tzv. zlyhané a zlyhávajúce štáty a pretrvávajúce alebo potenciálne konflikty predovšetkým v Afrike a na Blízkom východe. 
Počas pôsobenia v BR OSN bude SR aktívne vyjadrovať postoje ku všetkým otázkam, ktoré budú zaradené do jej agendy. Zároveň v určitých vybraných otázkach sa mieni výraznejšie angažovať s cieľom ovplyvniť priebeh a výsledok rokovaní v zmysle svojich strategických záujmov a záväzkov voči euroatlantickému spoločenstvu.
Regionálne priority
Západný Balkán dlhodobo predstavuje prioritnú oblasť záujmu slovenskej zahraničnej politiky. SR sa v tomto regióne aktívne angažuje politicky aj vojensky a zároveň podporuje európsku a euroatlantickú integráciu krajín západného Balkánu, ktorú považujeme za dôležitý nástroj na dosiahnutie regionálnej a celoeurópskej stability. SR bude aj na pôde BR OSN podporovať všetky kroky, ktoré povedú k posilneniu regionálnej bezpečnosti a stability na západnom Balkáne. S krajinami tohto regiónu má SR spoločné nielen členstvo vo Východoeurópskej regionálnej skupine v OSN (VERS), za ktorú bola do BR OSN zvolená. Zemepisná a jazyková blízkosť a porovnateľný historický vývoj umožňujú Slovensku vystupovať v otázkach západného Balkánu z pozície dôverného znalca problematiky v celej jej šírke. Vysoký kredit Slovenska vo všetkých krajinách regiónu a jeho čitateľná politika bez skrytej agendy ho predurčujú na to, aby sa v otázke ďalšej stabilizácie západného Balkánu angažovalo aj na pôde BR OSN, čo hodlá v plnej miere využiť. Slovensko bude pri podpore stabilizačných procesov na západnom Balkáne aktívne aj vo vzťahu k EÚ a NATO, pričom sa bude usilovať o podporu komunikácie medzinárodného spoločenstva s krajinami regiónu ako aj o podporu ich záujmov na pôde BR OSN. Stabilizácia a prosperita tohto regiónu, predstavujú významný faktor bezpečnosti v strednej Európe a v celej EÚ. SR sa bude usilovať využiť členstvo v BR OSN pre aktívnu úlohu v procese rokovaní o budúcom štatúte Kosova a s tým súvisiacej transformácie Misie OSN v Kosove (UNMIK).
Vzhľadom na dlhodobú podporu Slovenska v procesoch transformácie a stabilizácie vo východnej Európe, ktorej stabilita je dôležitým momentom pre bezpečnosť Slovenska a celej strednej Európy, bude SR venovať zvýšenú pozornosť tomuto regiónu aj ako člen BR OSN. Z množstva problémov a regionálnych konfliktov vo východnej Európe sa BR OSN priamo angažuje len v gruzínsko-abcházskom spore. V prípade, že sa do jej pozornosti dostanú aj iné problematické otázky tohoto regiónu, Slovensko bude pripravené spolupodieľať sa na ich riešení z pozície krajiny, ktorá sa angažuje v procesoch šírenia slobody a demokracie v postsovietskom priestore.
Ako dlhoročný hostiteľ bikomunitných rozhovorov medzi gréckou a tureckou komunitou na Cypre sa SR hodlá výraznejšie angažovať aj pri hľadaní riešenia cyperského problému v rámci BR OSN. Cieľom nie je uchádzať sa o úlohu sprostredkovateľa, ktorú zohráva Generálny tajomník OSN a jeho predstavitelia, ale v prípade záujmu zainteresovaných ponúknuť svoje dobré služby a sprostredkovať aktuálne informácie.
Kľúčovým problémom z hľadiska globálnej a európskej bezpečnosti je izraelsko-palestínsky konflikt a celkový vývoj situácie na Blízkom východe, o ktorý sa prirodzene zaujíma aj Slovensko. Riešenie izraelsko-palestínskeho konfliktu je strategickou bezpečnostnou prioritou pre Európu. Slovensko sa hlavne z tohto dôvodu bude na pôde BR OSN angažovať v diskusiách o situácii na Blízkom východe a v širšom Strednom východe, kde sa vo zvýšenej miere vyskytuje náboženský extrémizmus, terorizmus, medzinárodná kriminalita a ilegálna migrácia a v prípade Iránu aj jadrová hrozba. Stredobodom pozornosti Slovenska budú aj stabilizačné procesy a budúce angažovanie sa OSN v Iraku a Afganistane. Slovensko hodlá na pôde BR OSN zúžitkovať svoju expertízu a skúsenosti z vojenského pôsobenia v tejto oblasti a prispieť k zjednocovaniu pozícií po transatlantickej línii. 
SR si uvedomuje, že aktivity BR OSN majú globálny záber, pričom väčšina regionálnych konfliktov, ktorým sa venuje, je mimo rámca prioritného zahranično-politického záujmu Slovenska. Na druhej strane si je SR vedomá, že problémy, s ktorými sa v súčasnosti borí veľká časť afrických krajín (chudoba, infekčné choroby, občianske vojny, zlyhávajúce štáty, humanitárne krízy) sú zdrojom nestability a hrozieb, ktoré priamo zasahujú aj Európu. Aj napriek tomu, že africká problematika nepatrila a nebude patriť medzi priority slovenskej zahraničnej politiky, SR je pripravená sa jej dôkladne venovať aj s ohľadom na skutočnosť, že predstavuje až 70% agendy BR OSN. Pôsobenie v BR OSN ponúka SR príležitosť prevziať časť zodpovednosti za vývoj na africkom kontinente, čo sa od nej ako člena EÚ očakáva. Slovensko sa bude zasadzovať o to, aby sa zvyšovala pozornosť svetového spoločenstva voči Afrike, bude dôkladne monitorovať vývoj jednotlivých kríz a konfliktov a podľa okolností sa zapájať do diskusie z pozície krajiny, ktorá presadzuje základné demokratické princípy, právny štát a rešpektovanie ľudských práv a ktorý svoju solidaritu potvrdzuje nielen politickými vyhlásenia, ale aj účasťou v mierových operáciách a zvyšovaním zahraničnej pomoci. Je v záujme Slovenska, aby sa aj vďaka efektívnejšiemu pôsobeniu OSN a partnerských regionálnych organizácií v mierových operáciách a účasti v procese post-konfliktnej obnovy, podarilo dosiahnuť pokrok a stabilitu vo všetkých afrických konfliktoch, ktorým sa BR OSN aktuálne venuje (Burundi, Etiópia/Eritrea, Guinea-Bissau, Konžská demokratická republika, Libéria, Pobrežie Slonoviny, Rwanda, Stredoafrická republika, Sierra Leone, Somálsko, Sudán a Západná Sahara). 
Slovensko sa bude v rámci BR OSN zaujímať aj o vývoj indicko-pakistanského pohraničného sporu, nielen vzhľadom na nestabilnú bezpečnostnú a hospodársku situáciu v južnej a juhovýchodnej Ázii, ale aj kvôli skutočnosti, že jeho účastníci vlastnia jadrové zbrane. SR podporí aj prípadné aktivity BR OSN vo vzťahu k rokovaniam so severokórejským režimom, ktorý je významným šíriteľom balistických rakiet a zároveň vyvíja vlastný arzenál zbraní hromadného ničenia. Predmetom záujmu SR v rámci priorít BR OSN v Ázii bude aj vývoj normalizačného procesu vo Východnom Timore, ako aj vývoj situácie v Papui Novej Guiney a v Myanmare. 
Vo vzťahu k latinsko-americkému kontinentu bude SR pozorne sledovať rokovania BR OSN k situácii na Haiti, kde pôsobí jedna z prvých integrovaných misií OSN, ktorá má v mandáte aj post-konfliktný rozvoj a podporu budovania politických inštitúcií.
Prierezové priority
Prvoradým záujmom SR bude, aby BR OSN bola schopná a ochotná flexibilne a s náležitou váhou reagovať na meniace sa bezpečnostné prostredie a aktuálne bezpečnostné hrozby a výzvy. Z hľadiska svojich národných a zahranično-politických záujmov SR považuje za najväčšiu hrozbu súčasnosti možnosť prístupu teroristických skupín, prípadne zlyhávajúcich štátov, k zbraniam hromadného ničenia. SR sa preto bude usilovať zamerať hlavnú pozornosť BR OSN na politický dialóg a prijímanie efektívnych rozhodnutí v prospech zintenzívnenia spolupráce a zvyšovania účinnosti opatrení medzinárodného spoločenstva v boji so všetkými formami terorizmu. SR bude taktiež podporovať všetky aktivity BR OSN smerujúce k zvýšeniu efektívnosti, komplexnosti, univerzálnosti a overiteľnosti existujúcich noriem a vypracovanie nových režimov pre maximálnu redukciu hrozby šírenia zbraní hromadného ničenia.
Od SR ako člena BR OSN sa očakáva, že bude pripravená prevziať dve predsednícke a dve podpredsednícke pozície v niektorých z jej pomocných orgánov, t.j. sankčných a nesankčných výboroch zriadených v zmysle relevantných rezolúcií rady. Slovensko sa na základe vyhodnotenia svojho expertného potenciálu a doterajšej angažovanosti v oblasti nešírenia ZHN, bude usilovať o nástupníctvo po Rumunsku, ktoré v súčasnosti predsedá výboru, ktorý sa zaoberá problematikou nešírenia zbraní hromadného ničenia, založeného na základe rezolúcie BR OSN č. 1540. Zároveň bude mať záujem o predsedníctvo v sankčnom výbore pre Irak a zaujíma sa aj o post podpredsedu v sankčnom výbore pre Al-Kajdu a Taliban. Na základe dohody s ostatnými členskými krajinami BR OSN sa Slovensko nebude brániť prevzatiu zodpovednosti za vedenie niektorého z ďalších z výborov, v ktorých sa začiatkom roka 2006 uvoľňuje post predsedu (sankčný výbor pre Somálsko, sankčný výbor pre Rwandu, sankčný výbor pre Sierra Leone, sankčný výbor pre Demokratickú republiku Kongo), prípadne v novovytvorenom sankčnom výbore o spolupráci Sýrie s vyšetrovacou komisiou OSN.
SR sa bude angažovať v diskusii BR OSN zameranej na zefektívnenie pôsobenia OSN pri post-konfliktnej obnove krajín, v ktorých zlyhalo alebo zlyháva plnenie základných funkcií štátu.
Slovensko prevezme mesačné predsedníctvo BR OSN vo februári 2007. V rámci výkonu tejto dôležitej funkcie bude mať príležitosť nastoliť prierezovú tému, ktorej OSN doposiaľ nevenovala dostatočnú pozornosť a ktorá môže byť prínosom pre jej budúcu činnosť, ako aj celkové smerovanie. Na základe analýzy aktuálneho diania a v kontexte reforiem OSN, v rámci ktorých silne rezonuje potreba výraznejšieho angažovania sa OSN v procese post-konfliktnej obnovy, sa SR zameria na problematiku reformy sektoru ozbrojených síl. Táto téma má predpoklad pre vyvolanie univerzálneho záujmu hlavne zo strany krajín, ktoré sa nachádzajú v procese post-konfliktnej obnovy a hľadajú najvhodnejšie modely pre reformu svojich ozbrojených síl a reintegráciu ozbrojených skupín obyvateľstva. V rámci prípravy na predsedníctvo bude potrebné k danej téme vypracovať a prezentovať koncepčný materiál a zorganizovať expertné podujatia na pôde OSN i mimo nej. Výber témy zohľadňuje deklarovaný záujem Slovenska o podporu praktickej spolupráce medzi OSN regionálnymi a inými organizáciami. Predpokladá sa účasť expertov NATO a mimovládnych organizácií a neskôr aj implementácia dohodnutých záväzkov v spolupráci s Africkou úniou. SR bude mať príležitosť zapojiť svojich odborníkov a podeliť sa o  skúsenosti, čím sa v rámci OSN bude môcť prezentovať ako modelová krajina v tejto oblasti. Nie je vylúčené, že v prípade angažovaného a takticky vyspelého prístupu môže úsilie SR vyvrcholiť schválením rezolúcie BR, prípadne vyhlásením predsedu BR OSN, čo bude vnímané ako slovenská iniciatíva. Vzhľadom na aktuálnosť témy a vo väzbe na hľadanie vhodných modelov pre efektívnu post-konfliktnú obnovu na africkom a ázijskom kontinente, môže byť schválenie konkrétneho textu k reforme ozbrojených síl konkrétnym príspevkom SR do procesu formovania budúcej úlohy Komisie pre budovanie mieru, ako aj praktickým príkladom spolupráce OSN s regionálnymi a inými organizáciami.
SR sa bude zasadzovať o zachovanie dynamiky reformného procesu OSN. Bude presadzovať, aby diskusia na túto tému pokračovala a spolu s ostatnými členskými krajinami EÚ sa bude usilovať o zavedenie záverov newyorského Summitu OSN do života. 
SR sa bude usilovať, aby sa problematika ľudských práv v súlade so závermi Summitu OSN stala vo  väčšej miere ako doteraz súčasťou rokovaní na pôde BR OSN so zreteľom na jej osobitný aspekt pri riešení vojenských, humanitárnych a iných kríz vo svete.
Napriek kritickým hlasom, ktoré zaznievajú v súvislosti s adresnosťou a účinnosťou sankcií OSN voči tým, proti ktorým sú nasmerované, SR sa bude zasadzovať o to, aby sankcie BR OSN boli aj naďalej aplikované ako účinný nástroj na riešenie vojensko-politických, hospodárskych a iných príčin konfliktných situácií a zlyhávania štátov. Z pozície krajiny, ktorá má skúsenosti s totalitným režimom, Slovensko bude pripomínať, že tlak a sankcie medzinárodného spoločenstva môžu byť účinným nástrojom pri presadzovaní rešpektovania ľudských práv v nedemokratických režimoch. Keďže v niektorých prípadoch ide o dlhodobý proces, SR bude podporovať uplatnenie sankcií ako nástroja pre efektívnejšiu implementáciu rozhodnutí BR OSN. Prioritným cieľom SR bude snaha o dosiahnutie konsenzuálneho rozhodnutia BR OSN k prípadným sankčným opatreniam, čo zúži manévrovací priestor dotknutej krajiny a zároveň zvýši medzinárodnú váhu sankcií a tiež ich účinnosť.
Slovensko si uvedomuje, že napriek globálnemu charakteru OSN a jej nespornej medzinárodnej autorite, organizácia v súčasnosti nie je schopná generovať dostatočne a rýchlo dostupné vojenské kapacity na silovú prevenciu a pri riešení krízových a konfliktných situácií je čoraz viac odkázaná na spoluprácu s regionálnymi organizáciami, predovšetkým s NATO, EÚ a Africkou úniou. OSN navyše v niektorých oblastiach, akou je napríklad zvyšovanie úrovne rešpektovania ľudských práv a budovanie demokratických inštitúcií, nemá dostatočnú expertízu alebo politickú vôľu prijímať rozhodnutia. SR ako členská krajina EÚ a NATO bude preto presadzovať ďalšie prehlbovanie praktickej spolupráce medzi OSN a regionálnymi organizáciami, osobitne z pohľadu civilných a vojenských operácií krízového manažmentu. SR sa bude zasadzovať o implementáciu rezolúcie BR OSN č. 1631 (2005), ktorá predpokladá ďalšiu inštitucionalizáciu tejto spolupráce a zvyšovanie podielu regionálnych a iných organizácií na mierových operáciách pod hlavičkou OSN. Zároveň sa bude usilovať o  koordinovanú, organizovanú a cielenú spoluprácu prostredníctvom budovania Pohotovostného systému OSN.
V súlade s prijatými záväzkami bude SR pokračovať v poskytovaní rozvojovej pomoci. Jej nárast by sa mal prioritne prejavovať smerom ku krajinám postihnutým humanitárnymi katastrofami, osobitne na africkom kontinente, ktorý je z tohto pohľadu v centre pozornosti aj EÚ, G8 a mnohých ďalších medzinárodných organizácií. SR bude poskytovať rozvojovú pomoc zameranú na ekonomickú transformáciu a rozvoj demokratických inštitúcií a občianskej spoločnosti v prvom rade v zlyhávajúcich štátoch.  
Mechanizmus koordinácie a rozhodovania
SR bude počas členstva v BR OSN presadzovať svoje národné a štátne záujmy a zahranično-politické ciele Slovenskej republiky tak, ako sú uvedené v Ústave SR, Programovom vyhlásení vlády SR, Bezpečnostnej stratégii SR, Zameraní zahraničnej politiky SR a v ďalších relevantných dokumentoch.
Členstvo Slovenska v BR OSN nebude mať vplyv na doterajší spôsob práce a kompetencie ústavných orgánov SR a nevyvoláva potrebu prípadnej úpravy zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy, na základe ktorého je ústredným orgánom štátnej správy pre oblasť zahraničnej politiky a vzťahy SR k ostatným štátom a medzinárodným organizáciám Ministerstvo zahraničných vecí SR. Vzhľadom na potrebu dôsledného pokrytia agendy BR OSN a zabezpečenia efektívnej komunikácie a koordinácie činnosti boli prijaté organizačné opatrenia MZV SR, na ktorého pôde sa podľa potreby schádza pod vedením štátnej tajomníčky Riadiaci výbor pre členstvo SR v BR OSN zložený z vedúcich pracovníkov zainteresovaných útvarov ministerstva. Rozhodujúcu úlohu pri formovaní a prezentácii postojov SR na pôde BR OSN bude zohrávať Stála misia SR pri OSN v New Yorku, riadená Ministerstvom zahraničných vecí, v rámci ktorého bola založená Koordinačná jednotka pre členstvo SR v BR OSN.
Priame zaangažovanie vlády do tvorby inštrukcií sa predpokladá len vo výnimočných situáciách, predovšetkým v prípade vzniku kríz globálneho významu, prípadov použitia sily alebo v situáciách, ktoré by mohli priamo ohroziť národné a štátne záujmy s priamym dopadom na zahraničnopolitické postavenie SR. V danom kontexte je potrebné zohľadniť faktor času ako dôležitého prvku v rozhodovacom procese predovšetkým v krízových situáciách, kedy bude potrebné spracovať pozíciu SR v priebehu niekoľkých hodín a dní. 
Pre účely medzirezortnej komunikácie a koordinácie k problematike BR OSN bola vytvorená sieť zodpovedných kontaktných pracovníkov za každý rezort, ktorí budú sprostredkovávať a zabezpečovať horizontálnu komunikáciu s MZV. 
Záver
Členstvo v BR OSN patrí medzi najvýznamnejšie a najzodpovednejšie posty v rámci svetovej multilaterálnej diplomacie. SR sa počas nasledujúcich dvoch rokov bude prvýkrát v svojej histórii priamo podieľať na tvorbe najvýznamnejších rozhodnutí v otázkach globálneho mieru a bezpečnosti, ktoré budú záväzné pre všetky členské štáty OSN. Podmienkou úspešného pôsobenia v BR OSN je aktívne vystupovanie ku všetkým témam, ktoré budú na jej programe, a schopnosť artikulovať jednoznačné a zdôvodnené pozície. Vzhľadom na vysokú dynamiku diania v BR OSN bude potrebná veľká dávka flexibility a schopnosť zaujímať stanoviská v relatívne krátkom čase. Permanentný tlak na prijímanie závažných rozhodnutí neraz globálneho významu bude bezpochyby náročnou skúškou pre diplomatickú službu, ale aj ostatné zainteresované rezorty.
Táto politická zodpovednosť zároveň predpokladá prinajmenšom udržanie doterajšej úrovne účasti SR na mierových operáciách s mandátom OSN vo svete, ako aj objemu poskytovanej rozvojovej a humanitárnej pomoci. Od Slovenska ako člena BR OSN medzinárodné spoločenstvo očakáva, že v prípade vzniku nových krízových situácií sa bude aktívne podieľať na ich riešení nielen zapojením sa do diskusií v BR OSN, ale aj prostredníctvom angažovania sa v humanitárnych aktivitách, prispievaním do fondov pomoci a účasťou v mierových jednotkách, či už pod vedením OSN alebo v mierových operáciách iných medzinárodných zoskupení s  mandátom OSN. Prípadné úvahy o znižovaní našej angažovanosti v mierových a humanitárnych aktivitách OSN v čase nášho pôsobenia na mieste nestáleho člena BR OSN by preto neboli dobrým signálom pre našich partnerov a poznačili by vierohodnosť nášho úsilia napomáhať presadzovaniu mieru a bezpečnosti vo svete na pôde rady.
Výkon funkcie nestáleho člena BR OSN bude klásť v rokoch 2006 - 2007 zvýšené nároky na personálne, materiálno-technické a finančné zabezpečenie chodu Stálej misie SR pri OSN v New Yorku, ako i príslušných útvarov MZV SR. Keďže v rámci schvaľovania návrhu rozpočtu kapitoly MZV SR na rok 2006 vláda neakceptovala navýšenie výdavkov štátneho rozpočtu v súvislosti so zabezpečením pôsobenia SR v BR OSN, napriek tomu, že MZV SR si ich uplatňovalo ako prvú prioritu, bude ich potrebné vykryť z rezervy vlády v predpokladanej výške približne 30 miliónov SKK. MZV SR bude s týmto zámerom iniciovať predloženie osobitného materiálu na rokovanie vlády začiatkom budúceho roku.
Predkladaný materiál nekladie zvýšené finančné požiadavky na štátny rozpočet a ostatné zložky rozpočtu verejnej správy. Keďže vo vládou schválenom návrhu rozpočtu kapitoly MZV SR na rok 2006 sa neuvažuje s navýšením výdavkov súvisiacich sa zabezpečením pôsobenia SR v BR OSN v predpokladanej výške 30 750 tis. Sk, MZV SR bude predmetnú záležitosť riešiť po dohode s Ministerstvom financií SR.