Informácia o priebehu a výsledkoch jesennej časti 60. zasadnutia 
Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov

Plénum Valného zhromaždenia OSN

Všeobecná rozprava  60.  zasadnutia Valného zhromaždenia OSN 

Všeobecná rozprava 60. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN, na ktorej vystupovali hlavy štátov a vlád a ministri zahraničných vecí, sa konala v dňoch 17. - 23. 9. 2005. Jej hlavnou témou boli následné aktivity a implementácia výsledkov Summitu OSN 2005 (bližšie informácie sú súčasťou materiálu „Informácia o účasti prezidenta Slovenskej republiky Ivana Gašparoviča a ministra zahraničných vecí Eduarda Kukana na Summite Organizácie Spojených národov a na otvorení 60. zasadnutia Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov“, ktorý vzala vláda na vedomie dňa 26. októbra 2005). 
Hodnotenie Záverečného dokumentu prijatého na záver Summitu nebolo počas rozpravy jednoznačné. Ak na jednej strane krajiny Západu privítali Záverečný dokument ako dobrý základ, ba dokonca míľnik pre naštartovanie reformy, menšia skupina krajín (najmä Kuba, Venezuela, Bielorusko a Irán) vyjadrila nespokojnosť a celkové odmietnutie krokov obsiahnutých v dokumente. 
Všetci rečníci jednoznačne zdôraznili potrebu rýchlejšie a dôkladnejšie plniť Miléniové rozvojové ciele.  Všeobecne bolo akcentované, že boj proti chudobe je bojom, v ktorom musia bojovať všetci a zvíťaziť spoločne. Pozornosť medzinárodného spoločenstva venovaná rozvoju musí byť zachovaná a posilnená. 
Počas všeobecnej rozpravy bol jasne deklarovaný záujem na realizácii cieľov jednotlivých krokov obsiahnutých v Záverečnom dokumente. Drvivá väčšina rečníkov zdôraznila, že je nevyhnutné urobiť rýchly pokrok pri zriaďovaní Komisie pre budovanie mieru a Rady pre ľudské práva, ako aj posunúť dopredu reformu manažmentu OSN. Mnohí rečníci sa vo vzťahu k implementácii záverov sústredili na problematiku boja proti terorizmu a koncept zodpovednosti chrániť civilné obyvateľstvo pred genocídou, vojnovými zločinmi a etnickými čistkami. Veľký počet delegácií vyjadril tiež sklamanie nad tým, že do textu  Záverečného dokumentu sa nedostala časť o odzbrojení a nešírení zbraní hromadného ničenia (ZHN). 
Rozprava potvrdila a uznala, že rozvoj, bezpečnosť a rešpektovanie ľudských práv sú navzájom spojené a že národy sveta majú záujem na zreformovaní OSN. Rozprava zároveň ukázala, že na spôsob ďalšieho postupu v jednotlivých otázkach Záverečného dokumentu existujú rozdielne názory.  

Zvolenie SR na post nestáleho člena BR OSN

Dňa 10. 10. 2005 sa uskutočnili voľby 5 nestálych členov Bezpečnostnej rady OSN, počas ktorých bola na miesto vyhradené pre Východoeurópsku regionálnu skupinu (VERS) zvolená SR. Ďalšími nestálymi členmi BR OSN, ktorých funkčné obdobie sa začalo dňa 1.1.2006 sú Kongo, Ghana, Katar a Peru. Zo 191 hlasujúcich podporilo kandidatúru SR 185  krajín, 6 krajín sa zdržalo hlasovania. 

Prijatie rezolúcie o Komisii pre budovanie mieru 

Po zložitej diskusii na pôde 5. výboru prijalo VZ OSN dňa 20.12.2005 bez hlasovania rezolúciu o zriadení Komisie pre budovanie mieru. Bezpečnostná rada OSN počas paralelného zasadnutia prijala ku Komisii pre budovanie mieru rezolúcie 1645 a 1646. Prijatie predmetných rezolúcií je prvým konkrétnym krokom k implementácii Záverečného dokumentu Summitu 2005. Na druhej strane, zložitosť procesu ich prijímania a neschopnosť  dohodnúť sa na finančných implikáciách vyplývajúcich z ustanovení rezolúcie nespôsobili výraznejší prielom v procese celkovej realizácie záväzkov Summitu 2005. 

Pamiatka Holokaustu

60. VZ OSN počas svojho 41. plenárneho zasadnutia schválilo dňa 1. novembra 2005 v rámci bodu 72 konsenzom (bez hlasovania) Izraelom navrhnutú rezolúciu k pamiatke holokaustu. 
Vo všeobecnej rozprave k tomuto bodu vystúpilo vyše 20 krajín. EÚ vo svojom prejave  ocenila a podporila uvedenú iniciatívu a pripomenula význam historickej skúsenosti s holokaustom v záujme zabránenia zopakovania obdobných tragédií a činov namierených proti ľudskosti v budúcnosti. Rezolúciu kosponzorovalo vyše 90 krajín, vrátane SR.  Rezolúcia okrem iného vyhlasuje 27. január za Medzinárodný deň pamiatky obetí holokaustu, vyzýva členské štáty OSN, aby zaviedli vzdelávacie programy o problematike holokaustu a požaduje od GT OSN zavedenie programu o téme „Holokaust a OSN“ a podanie správy o jeho realizácii pol roka od prijatia rezolúcie a následne počas 63. VZ OSN. 

Problematika Blízkeho východu

	V rozprave vystúpilo 34 prevažne arabských a afrických krajín. Mnoho krajín už tradične ostro kritizovalo Izrael za realizáciu prísnych bezpečnostných opatrení, vojenských operácií a praktík (mimosúdne popravy, neprimerané používanie sily, zatýkanie, ničenie a konfiškácia majetku, zákazy vychádzania a pod.) na okupovaných palestínskych územiach. Odsúdená bola pokračujúca okupácia, rozširovanie usadlostí na palestínskych územiach a ignorácia medzinárodného práva a medzinárodného humanitárneho práva Izraelom. Opakovane zaznievala aj otázka pokračujúcej výstavby múru na okupovanom palestínskom území aj napriek jasne znejúcemu poradnému posudku MSD a požiadaviek nadväznej rezolúcie VZ OSN (ES-10/15). Takmer všetci rečníci vyjadrili podporu „cestovnej mape“, ktorá ostáva najvhodnejším nástrojom dosiahnutia spravodlivého a trvalého riešenia konfliktu. Viacero krajín  privítalo izraelské stiahnutie sa z Gazy ako dôležitý krok v napĺňaní cestovnej mapy a vyzvalo obe strany, aby si plnili svoje záväzky a v spolupráci s medzinárodným spoločenstvom pracovali na dosiahnutí realizácie spoločnej vízie mierového spolužitia dvoch štátov. 
EÚ v svojom prejave potvrdila základné pozície EÚ k viacerým aspektom súčasnej situácie na Blízkom východe. Privítala stiahnutie sa Izraela z Gazy ako dôležitého kroku pri napĺňaní cestovnej mapy a ocenila Dohodu o pohybe a prístupe dosiahnutú pred nedávnom medzi Izraelom a Palestínskou samosprávou. Potvrdila svoju pripravenosť hrať úlohu tretej strany pri napĺňaní tejto dohody, napríklad už prebiehajúcim monitorovaním prechodu v Rafah. Taktiež privítala konanie palestínskych pluralitných parlamentných volieb a potvrdila svoju pripravenosť napomôcť pri praktickej realizácii a poskytnúť potrebnú finančnú, technickú a politickú podporu. 
 	V rámci bodu „Otázka Palestíny“ boli predložené a prijaté 4 tradičné rezolúcie. Ich znenie vychádza z textov rezolúcií prijatých minulý rok, je však aktualizované o najnovšie dianie a zmeny v teréne (stiahnutie sa z Gazy, Dohoda o pohybe a prístupe). V rámci rokovaní EÚ s palestínskou delegáciou sa podarilo dosiahnuť dohodu o celom „balíku“ blízkovýchodných rezolúcií. Najzložitejšie rokovania boli podľa očakávania vedené o rezolúcii „Mierové urovnanie otázky Palestíny“, ktorá je považovaná za politicky najdôležitejšiu z celého balíka.   
Prerokovávanie bodu č. 15 „Otázka Palestíny“ sa nieslo v duchu tradičnej každoročnej prezentácie stanovísk a postojov krajín k izraelsko-palestínskemu konfliktu, z ktorých väčšina bola kritická voči politike a praktikám Izraela. Hlasovacie vzorce a pomery minulých rokov ostali takmer identické, keď proti prijatiu pravidelne predkladaných rezolúcií hlasovali jedine USA, Izrael (k niektorým návrhom sa pridala aj Austrália a Kanada) a malé ostrovné krajiny. Kanada taktiež zmenila svoje hlasovanie pri rezolúcii 60/31 z podpory na zdržanie sa, avšak zdôraznila, že aj naďalej silne podporuje mierový proces na Blízkom východe a cestovnú mapu.
Situáciou na Blízkom východe sa VZ OSN zaoberá už takmer 60 rokov. V tejto súvislosti bola zdôrazňovaná naliehavá potreba hľadať a dosiahnuť trvalé a spravodlivé riešenie konfliktu v súlade s relevantnými rezolúciami BR OSN a dohodami oboch strán. Arabské krajiny pokračovali v dôraznej kritike politiky a praktík Izraela na okupovaných územiach (pokračujúca okupácia, výstavba bezpečnostného múru, mimosúdne popravy a iné opatrenia, ktoré majú dopad na ekonomickú a humanitárnu situáciu palestínskeho obyvateľstva) a pripomínali potrebu spoločne s izraelsko-palestínskym konfliktom riešiť aj otázku vzťahov Izraela so Sýriou a Libanonom. Takmer vo všetkých vystúpeniach zaznievala podpora cestovnej mape a výzva na jej implementáciu. Mnoho rečníkov pripomínalo existenciu novej príležitosti pre mier a apelovalo na obe strany využiť vzniknuté politické momentum. 
V rámci bodu 14 „Situácia na Blízkom východe“ boli predložené a prijaté 2 tradičné rezolúcie. Text oboch z nich vychádza z rezolúcií prijatých minulý rok. 
SR si spoločne s krajinami EÚ zachovala svoje tradičné pozície a hlasovala za prijatie rezolúcie k Jeruzalemu a zdržala sa hlasovania pri rezolúcii o sýrskych Golanských výšinách. 

Práca výborov Valného zhromaždenia

1. výbor: Medzinárodná bezpečnosť a odzbrojenie 

Prezident SR počas svojho vystúpenia na 60. zasadnutí VZ OSN k otázkam odzbrojenia uviedol: 
“Šírenie zbraní hromadného ničenia je stále jednou z najvážnejších hrozieb pre medzinárodný mier a bezpečnosť. Čeliť sa mu dá len spoločnou snahou celého medzinárodného spoločenstva. Je preto poľutovaniahodné, že Záverečný dokument Summitu OSN nám v tejto oblasti dáva viac otázok ako odpovedí.“
“Slovensko ako člen Rady Guvernérov Medzinárodnej Agentúry pre atómovú energiu (MAAE) pripisuje veľkú dôležitosť právu na mierové využívanie jadrovej energie. Zároveň však zastáva názor, že na prevenciu šírenia jadrových zbraní je nevyhnutné posilniť dozorné kompetencie MAAE a efektívnejšie monitorovať stupne jadrového palivového cyklu, ktorý zahŕňa obohacovanie uránu a spracovanie plutónia. Tieto obmedzenia však musia zohľadňovať právo tých krajín  na získavanie energie, ktoré si plnia záväzky vyplývajúce im zo Zmluvy.“
Zasadnutie 1. výboru 60. VZ OSN sa nieslo v duchu plnom symbolických očakávaní (Summit OSN, 60. výročie OSN). Prvý výbor, ako jediné v súčasnosti fungujúce multilaterálne fórum pre otázky odzbrojenia, by mal viesť a usmerňovať ostatné odzbrojovacie fóra uviaznuté na mŕtvom bode. Napriek tomu bola väčšina z prijatých rezolúcií tradične potvrdením rozhodnutí z predošlých rokov, s mininálnym množstvom markantných zmien a substantívnych úprav. Naďalej prebieha diskusia o reforme a revitalizácii práce výboru, zlučovaní duplicitných rezolúcií, alebo návrhoch na bienalizáciu, či trienalizáciu opakujúcich sa rezolúcií.
Výbor však zaznamenal aj viaceré snahy o dosiahnutie pokroku vo všetkých oblastiach týkajúcich sa odzbrojenia, kontroly zbrojenia a nešírenia ZHN. Aliancia 6 krajín (Brazília, Kanada, Keňa, Mexiko, Nový Zéland a Švédsko) predstavila návrh na vytvorenie 4 pracovných skupín vo VZ OSN, ktorým chcela riešiť otázku zablokovanej Konferencie o odzbrojení. I keď krajiny nakoniec návrh stiahli, podnietili diskusiu o potrebe riešenia tejto dôležitej otázky.
Výbor prijal novú rezolúciu o dopade ručných a ľahkých zbraní (SALW) na rozvoj a humanitárnu pomoc a nový medzinárodný inštrument na označovanie a identifikáciu strelných zbraní. Výbor tiež prijal novú rezolúciu o jadrovom terorizme. Rezolúcie týkajúce sa jadrového odzbrojenia dostali na 60. zasadnutí VZ OSN viac pozitívnych hlasov ako v minulosti. Ďalšou pozitívnou zmenou bolo hlasovanie Číny za prijatie rezolúcie o Ottawskom dohovore o zákaze protipechotných mín, i keď nie je jej zmluvnou stranou. Krajiny Koalície novej agendy (NAC – New Agenda Coalition, ktorú tvoria Brazília, Egypt, Írsko, Mexiko, Nový Zéland, JAR a Švédsko) hlasovali za japonský návrh rezolúcie o jadrovom odzbrojení zo solidarity, napriek niektorým výhradám. NAC aj Japonsko prepracovali svoje návrhy rezolúcií, aby zohľadnili zlyhanie Hodnotiacej konferencie Zmluvy o nešírení jadrových zbraní (NPT) v r. 2005. 
Návrh rezolúcie NAC prešiel už minulý rok výraznými úpravami, ktoré zásadne zmenili charakter a filozofiu rezolúcie a zjednodušili jej chápanie. Návrh pokrýva základné elementy týkajúce sa jadrového odzbrojenia a nešírenia a snaží sa potvrdiť východiská pre ďalší hodnotiaci proces NPT, ktorými by aj po neúspešnej Hodnotiacej konferencii NPT 2005 mali ostať rozhodnutia HK NPT 1995 a záverečný dokument HK NPT 2000. Odráža tiež súčasný vývoj v tejto oblasti. 
Hlasovanie vo výbore je obrazom aktuálneho postoja medzinárodného spoločenstva v otázkach odzbrojenia. Krajiny EÚ a NATO hlasovali proti 5 návrhom rezolúcií týkajúcich sa jadrových zbraní. India a Pakistan hlasovali proti odvolávkam na Zmluvu o nešírení jadrových zbraní a rezolúciám vyzývajúcim ich pripojenie sa k zmluve ako bezjadrové štáty. Francúzsko, Izrael, Veľká Británia a USA hlasovali spolu proti viacerým jadrovým otázkam, niekedy aj spoločne s Ruskou Federáciou, avšak zriedkavo s Čínou. Krajiny združené v MERCOSUR (Southern Common Market) a CARICOM (Carribean Community), s niektorými ďalšími krajinami Latinskej Ameriky sa zdržali hlasovania o medzinárodnom inštrumente umožňujúcom krajinám včasne a spoľahlivo identifikovať a stopovať nezákonné ručné a ľahké zbrane, pretože nie je právne záväzný. USA odmietli spojenie rokovaní o  Zmluve zakazujúcej výrobu štiepnych materiálov pre zbrane a iné jadrové výbušné zariadenia (FMCT) s „nesúvisiacimi otázkami“, čím dali najavo svoj postoj k otázke programu práce Konferencie o odzbrojení. USA tiež pritvrdili svoju pozíciu v otázke predchádzania pretekov v zbrojení v kozme (PAROS), kde zmenili svoje hlasovanie o predloženej rezolúcii zo zdržania sa na proti. Predložili tiež značne tvrdšiu verziu rezolúcie o verifikácii a dodržiavaní zmlúv v oblasti kontroly zbrojenia, odzbrojenia a nešírenia, kde zľahčili úlohu medzinárodných inštrumentov na úkor mnohostranných iniciatív, podporovaných USA. Celkovo USA hlasovali negatívne viac ako ktorýkoľvek iný členský štát alebo združenie štátov v OSN, vrátane tradičných jadrových mocností. Za nimi nasledujú Francúzsko, Izrael a Veľká Británia. 
Irán predstavil nový návrh rezolúcie, vyzývajúci jadrové mocnosti na splnenie záväzkov dohodnutých na hodnotiacich konferenciách Zmluvy o nešírení jadrových zbraní (NPT), ktoré sa konali v rokoch 1995 a 2000. Predloženie iránskeho návrhu rezolúcie a rokovania k tomuto návrhu mali od samého začiatku politický náboj. Osobitne súviseli s vnímaním motivácie Iránu o presadenie tejto rezolúcie ako jeho snahy o odvedenie pozornosti od kauzy svojho jadrového programu a nedodržiavania záväzkov NPT. Postupné ústupky Iránu, ktoré viedli k  zmene pôvodného textu návrhu, umožnili väčšine krajín Hnutia nezúčastnených hlasovať za a tak prijať rezolúciu vo výbore. Prijatie tejto rezolúcie považovala EÚ za kontraproduktívne a za veľmi negatívny signál pre ďalší vývoj v rámci otázok jadrového odzbrojenia na pôde OSN. V rámci hlasovania o texte rezolúcie ako celku bolo vyvolané separátne hlasovanie týkajúce sa Blízkeho Východu a univerzalizácie NPT. EÚ hlasovala preto aj v tomto prípade jednotne proti napriek tomu, že odsek, o ktorom sa hlasovalo osobitne, sa odvolával na jedno z rozhodnutí hodnotiacej konferencie NPT v r. 1995.
Výbor na 60. zasadnutí posúdil 62 návrhov rezolúcií a rozhodnutí, z ktorých asi polovica bola prijatá konsenzom. SR svoje národné pozície formulovala na základe priorít zahraničnej politiky vlády Slovenskej republiky a úzkej koordinácie s partnermi v EÚ. 

2. výbor: Hospodársky a finančný 

	Hospodársky a finančný výbor prerokoval počas 60. zasadnutia VZ OSN otázky makroekonomickej politiky, medzinárodnej hospodárskej spolupráce, odstraňovania chudoby, operačných aktivít OSN, životného prostredia a trvalo-udržateľného rozvoja. 
	Zasadnutiam 2. výboru dominovali závery Summitu 2005 a zapracovávanie jeho aplikovateľných téz do konkrétnych rezolúcií. Ani tento rok sa nepodarila významnejšia zmena smerom k racionalizácii práce 2. výboru, zníženiu počtu rezolúcií a ani nebol dodržaný termín ukončenia jeho práce, ktorý sa nakoniec predĺžil o 2 týždne. EÚ sa snažila o zachovanie rovnováhy medzi povinnosťami rozvojových aj rozvinutých krajín a taktiež o poukázanie na všetko, čo sa už v tomto smere dosiahlo.
V časti Makroekonomické politické otázky a pokračovanie konferencie v Monterrey boli schválené rezolúcie k medzinárodnému obchodu a rozvoju, medzinárodnému finančnému systému a rozvoju, kríze externého dlhu, komoditám a pokračovaniu a implementácii výsledkov konferencie v Monterrey. Pokračovaním Monterrey bude pravdepodobne ďalšia konferencia v roku 2008 alebo 2009, pravdepodobne v Doha. Novou bola rezolúcia o remitenciách – podpore uľahčenia transferu úspor imigrantov a pracovníkov z rozvojových krajín pracujúcich v rozvinutých krajinách späť do ich domovských krajín; bola však presunutá do časti globalizácia/migrácia, aby G77 znížili jej dôležitosť pre zdroj financovania v rámci Oficiálnej rozvojovej pomoci (Official Development Assistance – ODA). 
Prijaté rezolúcie v časti trvalo-udržateľného rozvoja sa nemenia, týkajú sa možností pre riešenie situácie ohľadom dostatku vody a vodného hospodárstva, sanitácie a ľudských sídiel (prípravy na 14. zasadnutie Komisie OSN pre trvalo udržateľný rozvoj - CSD 14, implementácie výsledkov Konferencie OSN k ľudským sídlam – HABITAT II), podpory nových a obnoviteľných zdrojov energie, implementácie konvencie OSN o boji proti vysúšaniu, ďalej konvencie OSN o biologickej diverzite, ďalšej implementácie akčného programu trvalo udržateľného rozvoja malých ostrovných štátov, medzinárodnej stratégie znižovania katastrôf, ochrane medzinárodnej klímy, dekády vzdelávania pre trvalo-udržateľný rozvoj a správy zo zasadnutia Programu OSN pre životné prostredie (UNEP). Najmä prijatie rezolúcie o klíme bolo komplikované prebiehajúcim zasadaním Rámcovej konvencie OSN pre klimatické zmeny (UNFCCC) v Montreale, rezolúcia o púštiach sa spolitizovala kvôli referenciám na konferenciu v Izraeli.
V časti globalizácia a vzájomná závislosť boli schválené rezolúcie o úlohe OSN pri podpore rozvoja v kontexte globalizácie a vzájomnej závislosti, o medzinárodnej migrácii a rozvoji, prevencii a boji s korupčnými praktikami a integrácii tranzitívnych ekonomík do svetovej ekonomiky. Znižovanie chudoby, najmenej rozvinuté krajiny a krajiny v osobitnej situácii boli predmetom rezolúcií o implementácii prvej dekády OSN k znižovaniu chudoby, tretej konferencie OSN o najmenej rozvinutých krajinách, úlohe žien v rozvoji, priemyselnej rozvojovej spolupráci (Organizácia OSN pre priemyselný rozvoj - UNIDO) atď. Humanitárne problémy sú tradične riešené rezolúciami o ochrane a bezpečnosti humanitárneho personálu a ochrane personálu OSN, medzinárodnej spolupráci pri poskytovaní pomoci v prípade humanitárnych katastrôf, posilnení koordinácie naliehavej humanitárnej pomoci OSN (v rámci nej schválenie Central Emergency Response Fund - CERF s rozpočtom vo výške 500 mil. USD) a potom jednotlivými rezolúciami o pomoci konkrétnym krajinám. 
	Ostatné rezolúcie aktualizovali text a kontext správy o činnosti Hospodárskej a sociálnej rady (ECOSOC), vrátane odkladu o prechode Maledív zo skupiny málo rozvinutých krajín (LDCs) kvôli negatívnym vplyvom tsunami, NEPADu (Nové partnerstvo pre rozvoj Afriky), dekády boja s maláriou v rozvojových krajinách, implementácie odporúčaní obsiahnutých v správe generálneho tajomníka OSN o príčinách konfliktov a podpore trvalého mieru a trvalého rozvoja v Afrike, správy o spravodlivej globalizácii a vytváraní príležitostí pre všetkých, podpory budovania kapacít pre globálne verejné zdravie, ako aj Univerzity OSN a Inštitútu OSN pre tréning a výskum v Turíne. V tejto časti bola prijatá aj rezolúcia týkajúca sa suverenity palestínskeho ľudu nad prírodnými zdrojmi na Izraelom okupovaných palestínskych územiach. 
Prioritami SM SR v 2. výbore počas 60. zasadnutia VZ OSN bolo, tak ako aj minulý rok, plnenie Miléniových rozvojových cieľov (MDGs), financovanie rozvoja, Afrika (NEPAD) a humanitárne rezolúcie, z ktorých väčšinu SR kosponzoruje. Novou rezolúciou, taktiež kosponzorovanou SR, je trvalo-udržateľný rozvoj v horách, v ktorej sa nachádzajú referencie na Karpatskú konvenciu o spolupráci a v celkovom kontexte môže SR využitím svojich kapacít prispieť k jej napĺňaniu.

3. výbor: Sociálny, humanitárny a kultúrny

Výbor počas zasadnutia prijal 58 návrhov rezolúcií. 21 návrhov rezolúcii bolo prijatých hlasovaním, 4 návrhy boli stiahnuté, k rezolúcii ohľadne situácie v oblasti ľudských práv v Sudáne bolo prijaté rozhodnutie o nehlasovaní. SR na pôde výboru úzko koordinovala svoju činnosť s členskými krajinami EÚ a pripojila sa ku všetkým iniciatívam týchto krajín s výnimkou rezolúcie „Efektívne presadzovanie Deklarácie práv osôb patriacich k národnostným alebo etnickým, náboženským alebo jazykovým menšinám“ (Rakúsko). SR bola spolupredkladateľom 30 prijatých návrhov.
Počas diskusie k bodu 39 „Správa Vysokého komisára pre utečencov (UNHCR), otázky týkajúce sa utečencov, navrátilcov a presídlených osôb a humanitárne otázky“ bola v prejavoch zdôraznená potreba garantovania bezpečnosti pre utečencov a vnútorných presídlencov. Dobrovoľný návrat utečencov zostáva najlogickejším, preferovaným a trvalým riešením. Opätovne bola zdôraznená nutnosť aktívnej medzinárodnej spolupráce a pomoci krajinám, ktoré majú obmedzené finančné zdroje alebo sú postihnuté ozbrojenými konfliktmi. Záujem bol sústredený predovšetkým na situáciu v konfliktných a postkonfliktných oblastiach. V diskusii však bola spomenutá aj situácia utečencov v Kirgizsku v súvislosti s udalosťami v uzbeckom Andidžane. Globálne zmeny v oblasti problematiky utečencov si vyžadujú posilnenie úradu UNHCR a zlepšenie jeho financovania. 
V rámci všeobecnej diskusie k bodom agendy venovaným sociálnemu rozvoju (body 61 – 63) bol v prejavoch vystupujúcich krajín a medzinárodných organizácií zdôraznený význam programov sociálneho rozvoja a programov boja proti chudobe. Zdôraznený bol význam plnenia časovo záväzných Miléniových rozvojových cieľov (MDG), úloh stanovených počas Svetového summitu o sociálnom rozvoji a 24. mimoriadneho zasadnutia VZ OSN ako aj Summitu OSN 2005. 
V priebehu rozpravy k problematike pozdvihnutia žien (bod 64 a 65) dominovali témy zvýšenia zastúpenia žien v rozhodovacom procese a integrovania problematiky rodovej rovnosti do národných stratégií. Bolo zdôraznené, že ženy zohrávajú dôležitú úlohu v rozvoji a v procese budovania mieru. Delegácie vyjadrili znepokojenie nad feminizáciou chudoby a HIV/AIDS. Jednou z dominantných tém bolo aj násilie páchané na ženách a obchodovanie so ženami a dievčatami s cieľom ich sexuálneho zneužívania, ako aj situácia žien v ozbrojených konfliktoch. V súvislosti s prijímaním rezolúcii opätovne najväčšiu pozornosť vyvolala rezolúcia o Konvencii OSN k eliminácii všetkých foriem diskriminácie žien (CEDAW), kde USA opätovne žiadali o hlasovanie, predovšetkým v súvislosti s požadovaným a následne schváleným rozšírením času zasadnutí a zavedením 2-komorového systému rozhodovania vo Výbore pre odstránenie všetkých foriem diskriminácie žien. V rámci EÚ opätovne nebola prijatá spoločná pozícia k UN International Research and Training Institute for the Advancement of Woman - INSTRAW (SR a ďalších 6 členských krajín EÚ hlasovalo za).
Diskusii týkajúcej sa podpore a ochrane práv detí (bod 67) dominovali otázky účasti detí v ozbrojených konfliktoch, sexuálneho zneužívania detí, obchodovania s deťmi, ich vzdelania, negatívneho vplyvu prehlbovania chudoby na presadzovanie a ochranu práv detí, HIV/AIDS a zdravotnej starostlivosti. Prijímanie oboch predložených rezolúcií opätovne narážalo na odpor, predovšetkým zo strany USA a Singapuru (otázka trestu smrti). Návrh rezolúcie o situácii a pomoci palestínskym deťom bol stiahnutý, nakoľko prvky tejto rezolúcie boli zakomponované do rezolúcií prijímaných v 2. výbore VZ OSN.
V rámci rozpravy k problematike domorodého obyvateľstva (bod 102) dominovala téma programu 2. Medzinárodného desaťročia sveta pôvodného obyvateľstva (A/60/270), pričom otázka pôvodného obyvateľstva bola často spájaná s otázkami rasizmu, rasovej diskriminácie a náboženskej netolerancie.
Počas prerokovania témy rasizmu a rasovej diskriminácie (bod 69a) bola zdôraznená dôležitosť intenzifikácie realizácie Durbanskej deklarácie a akčného programu a vyjadrené znepokojenie nad pretrvávajúcimi prejavmi starých a nových foriem rasizmu a rasovej diskriminácie. Osobitná pozornosť bola venovaná zneužívaniu internetu pri rozširovaní rasovej nenávisti a propagandy. Bola vyjadrená potreba zaoberať sa rozširujúcimi sa prejavmi diskriminácie založenej na náboženstve alebo viere, vrátane antisemitizmu, islamofóbie a kresťanofóbie. Vzdelávanie a výchova sú kľúčom k tolerancii voči kultúrnej, náboženskej a rasovej rôznorodosti. Oba predložené návrhy rezolúcií boli prijímané hlasovaním. Ruská federácia opätovne otvorila otázku Waffen SS v rezolúcii o neprípustnosti praktík prispievajúcich k podpore súčasných foriem rasizmu, rasovej diskriminácie, xenofóbie a netolerancie (EÚ-25 sa pri hlasovaní zdržala).
V rámci diskusie o práve národov na sebaurčenie (bod 70) opätovne dominovala otázka Palestíny. Bol udržaný konsenzus v súvislosti s rezolúciou o práve národov na sebaurčenie, keďže predkladajúci Pakistan sa vyhol zmienkám o Kašmíre.
Rovnako ako v ostatných rokoch významná pozornosť výboru bola venovaná otázkam ľudských práv (bod 71a-c). V rámci diskusie bola zopakovaná výzva na univerzálnu ratifikáciu ľudskoprávnych dohovorov. Vystupujúci sa takisto zamerali na situáciu v oblasti ľudských práv v jednotlivých krajinách. Bolo zdôraznené, že efektívne presadzovanie a ochrana ľudských práv je kolektívna zodpovednosť vlád, OSN, občianskej spoločnosti a všetkých jednotlivcov. V tejto súvislosti vo viacerých prejavoch odznela podpora implementácii princípu „Responsibility to protect“ (R2P) v zmysle Záverečného dokumentu Summitu 2005. K interaktívnej diskusii bolo pozvaných vyše 20 osobitných spravodajcov a nezávislých expertov. Pozornosť sa opätovne sústredila na regionálne rezolúcie, pričom predkladajúce krajiny EÚ, resp. USA čelili 5 rozhodnutiam o nehlasovaní. V prípade rezolúcií o Turkménsku, Uzbekistane, Mjanmarsku a Iráne neboli rozhodnutia o nehlasovaní akceptované a rezolúcie boli prijaté. Vzhľadom na spoločnú pozíciu Africkej únie bolo prijaté rozhodnutie o nehlasovaní k rezolúcií o Sudáne. Okrem rezolúcie o Mjanmarsku (hlasovalo sa len vo výbore, v pléne bola rezolúcia prijatá bez hlasovania) boli všetky rezolúcie o regionálnej situácii v oblasti ľudských práv prijaté hlasovaním. Okrem rezolúcií o situácii v oblasti ľudských práv v konkrétnych krajinách vyvolali obvyklú zvýšenú pozornosť rezolúcie Ad hoc výboru pre vypracovanie Dohovoru o ochrane práv invalidov, Právo na rozvoj, Vplyv globalizácie na uplatňovanie ľudských práv, Ochrana ľudských práv počas boja proti terorizmu, Ochrana migrantov a Odstránenie náboženskej netolerancie. Značná pozornosť bola venovaná aj katarskej iniciatíve „Zriadenie školiaceho a dokumentačného centra pre ľudské práva pre juhozápadnú Áziu a arabský región“, ktorú po dlhej diskusii o financovaní kosponzorovala EÚ-25.
Počas všeobecnej diskusie k bodom Prevencia kriminality a Medzinárodný boj proti drogám (body 106 a 107) vystupujúci v prejavoch upozornili na hrozby, akými sú korupcia, drogová kriminalita, obchodovanie s ľuďmi a terorizmus, ako aj na potrebu medzinárodnej spolupráce a plnej implementácie existujúcich právnych nástrojov. Pozitívne bola hodnotená činnosť Úradu OSN pre drogy a kriminalitu (UNDOC). Vo všetkých prejavoch sa objavil záväzok krajín pokračovať v boji proti kriminalite. V súvislosti s koordináciou medzinárodnej spolupráce bol osobitne vyzdvihnutý význam 11. Svetového kongresu o organizovanom zločine (Bangkok, apríl 2005) a jeho záverečnej deklarácie. V tejto súvislosti bol prijatý návrh rezolúcie o následných aktivitách 11. svetového kongresu (predložilo Thajsko).

4. výbor: Osobitný politický a dekolonizačný

	Už tradične bol dôraz práce výboru sústredený na problematiku dekolonizácie, mierových operácií a otázku Blízkeho východu. 
V rámci bodov týkajúcich sa dekolonizácie (body 26, 34, 35, 36, 37) 4. výbor prerokoval pravidelné body a prijal štandardné rezolúcie hodnotiace situáciu a vývoj v politickej, ekonomickej a sociálnej oblasti v jednotlivých 16-tich nesamosprávnych územiach. Zároveň prijal aj rezolúcie vyjadrujúce potrebu pokračovať v dekolonizačnom procese a v implementácii Deklarácie o udelení nezávislosti koloniálnym krajinám a národom. Jednoznačným úspechom oproti minulému roku bolo dosiahnutie dohody medzi Marokom a Alžírskom o obojstranne prijateľnom texte rezolúcie k Západnej Sahare (bod 26). Tá bola nakoniec, ako tomu bolo zvykom až do roku 2003, prijatá konsenzom (bez hlasovania).   
Výbor sa tiež venoval otázke mierových operácií OSN (bod 32). Rokovanie o tejto problematike už tradične predstavuje príležitosť na cca 6-mesačné zhodnotenie vývoja v mierových operáciách od zasadnutia Osobitného výboru pre mierové operácie, ktoré sa pravidelne koná začiatkom jari. Námestník GT OSN pre mierové operácie J. M. Guéhenno vo svojom úvodnom vystúpení konštatoval zlepšenie spolupráce medzi OSN a členskými krajinami, čo bolo prospešné pre obe strany, pričom ďalšiu intenzívnu spoluprácu označil za kľúčovú. S odvolaním sa na vystúpenia hláv štátov a vlád na minuloročnom Summite OSN pomenoval štyri kľúčové elementy, ktoré je potrebné dosiahnuť: robustné mierové operácie, spoločný postup pri budovaní Komisie pre budovanie mieru a jej úradu, zlepšenie spolupráce s regionálnymi organizáciami a začatie reformy ľudských zdrojov a finančného manažmentu mierových operácií. Na splnenie týchto cieľov bolo vytýčených päť prioritných oblastí: personál, pravidlá, partnerstvo, organizácia a zdroje. Uvedené priority budú rozpracované do konkrétnejšej podoby a následne predložené Osobitnému výboru pre mierové operácie spolu s návrhom na ich implementáciu počas jeho jarného zasadnutia od 27. februára do 13. marca 2006.  
 	Podobne ako minulý rok bolo rokovanie o bode 27 „Pomoc aktivitám proti mínam“ poznamenané intenzívnymi a tiahlymi konzultáciami o texte návrhu rezolúcie. Konzultácie boli už tradične vedené predsedníckou krajinou EÚ (V. Británia). Na rozdiel od minulého roku sa podarilo dosiahnuť dohodu o kompromisnom texte a rezolúcia bola prijatá konsenzom (bez hlasovania). Rezolúcia, ktorú SR spolu s ostatnými členskými krajinami EÚ kosponzorovala, vychádza z dohodnutého znenia rezolúcie VZ OSN 58/127. Okrem iného vyzýva na pokračovanie úsilia štátov v pomoci aktivitám proti mínam, zvýrazňuje dôležitosť spolupráce a koordinácie v tejto oblasti, a to aj s OSN, vyhlasuje 4. apríl za Medzinárodný deň pomoci aktivitám proti mínam, požaduje od GT OSN vypracovanie správy o implementácii uvedenej rezolúcie a jej predloženie počas rokovania 62. VZ OSN a zaraďuje bod „Pomoc aktivitám proti mínam“ do agendy 62. zasadnutia VZ OSN. 
V rámci bodu 29 „Mierové využívanie kozmu“ bola prijatá 1 rezolúcia. Každoročná tradičná rezolúcia „Medzinárodná spolupráca pri mierovom využívaní kozmu“ bola 4. výborom prijatá konsenzom (bez hlasovania). Text rezolúcie vychádza z návrhu prijatého počas 59. VZ OSN a komplexne sa venuje programu a zameraniu práce COPUOSu (Výbor OSN pre mierové využitie kozmu – UN Committee on the Peaceful uses of Outer Space) a jeho subsidiárnych orgánov na nasledujúci rok. Rezolúcia potvrdzuje dôležitosť medzinárodnej spolupráce pri tvorbe právneho rámca, vrátane noriem kozmického práva a vyzdvihuje význam tejto spolupráce pri skúmaní a využívaní vesmíru na mierové účely. Rezolúcia v závere potvrdzuje rozhodnutie výboru udeliť štatút trvalého pozorovateľa pre Inštitút európskej vesmírnej politiky (European Space Policy Institute - ESPI).       
 	Tradičné 2 body týkajúce sa problematiky Blízkeho východu „Agentúra OSN pre pomoc palestínskym utečencom na Blízkom východe (UNRWA)“ a „Správa Osobitného výboru na vyšetrovanie izraelských praktík ovplyvňujúcich ľudské práva palestínskeho a ostatného arabského obyvateľstva na okupovaných územiach“ je možné považovať za politicky najzásadnejšie z agendy 4. výboru. Po náročných rokovaniach a vyjednávaniach sa EÚ nakoniec podarilo dosiahnuť spoločnú pozíciu pri všetkých návrhoch rezolúcií. EÚ hlasovala jednotne v zhode s tradičnými postojmi a potvrdila svoje principiálne pozície.
	4. výbor sa venoval aj informačnej politike a komunikačnej stratégii OSN a prijal štandardné rezolúcie komplexne upravujúce prácu Odboru OSN pre verejné informácie. V rámci úsilia o reformu a zefektívnenie práce VZ OSN pokračovala diskusia aj o úlohe, význame a postavení 4. výboru. Cieľom bolo hľadať konkrétne mechanizmy a spôsoby zefektívnenia práce výboru a revitalizácie jeho agendy, vrátane možnosti bienalizácie bodov.      

5. výbor: Administratívny a rozpočtový

Riadny rozpočet OSN
Kľúčovým výstupom práce 5. výboru bolo prijatie rozpočtu OSN na roky 2006 – 2007 vo výške 3 798 912 500,- USD, avšak s obmedzením na čerpanie finančných zdrojov vo výške 950 miliónov USD, resp. 6 mesiacov rozpočtového obdobia. Cieľom tohto bezprecedentného rozhodnutia je obmedziť čerpanie prostriedkov a umožniť úpravu rozpočtu počas procesu implementácie reforiem vyplývajúcich zo Záverečného dokumentu Summitu 2005. V júli 2006 musí generálny tajomník OSN požiadať o povolenie čerpať ďalšie zdroje rozpočtu, uvoľnenie ktorých bude závisieť od pokroku reforiem primárne v oblasti manažmentu Sekretariátu OSN. Pôvodcom myšlienky obmedzenia finančných zdrojov boli hlavní prispievatelia do riadneho rozpočtu OSN - USA a Japonsko (spolu hradia 42 percent rozpočtu), ktorí opakovane vyjadrujú svoj nesúhlas s neefektívnym vynakladaním zdrojov. Prioritou je reforma spôsobu riadenia Organizácie, zvýšenie efektivity, efektívnosti a transparentnosti Sekretariátu. 
	Z pohľadu EÚ rozpočet obsahuje väčšinu kľúčových priorít: dvojročný rozpočet, splatnosť príspevkov v súlade s Chartou na dobu 1 roka, implementácia prvých reforiem manažmentu, tzv. „quick wins“ - Úrad pre etiku, externé prehodnotenie systému vnútornej kontroly, vytvorenie Nezávislého poradného výboru pre otázky auditu, ďalej celkové zníženie požadovaných prostriedkov o cca 50 mil. USD z pôvodného návrhu a v neposlednom rade zmienku o flexibilite pre generálneho tajomníka, i keď limitovanej. Hlavní prispievatelia, vrátane EÚ odmietajú zdroje zvyšovať,  kým sa nezefektívni vynakladanie finančných zdrojov v OSN. Akékoľvek nové aktivity OSN, vrátane podporného úradu pre Komisiu na budovanie mieru, žiadajú hlavní prispievatelia financovať v rámci existujúcich zdrojov, čo často spôsobuje Sekretariátu finančné problémy. Podľa vlastného uváženia dávajú následne hlavní prispievatelia prednosť poskytovaniu finančných zdrojov na dobrovoľnej báze (tzv. mimorozpočtové prostriedky), kde majú kontrolu nad ich použitím.
Prijatý rozpočet nie je finálny a v priebehu rokov 2006 – 2007 sa bude ďalej zvyšovať podľa potrieb. Preto aj príspevok SR do riadneho rozpočtu na toto obdobie bude vyšší ako prvotný výmer vo výške 870.365,- USD. 

Financovanie mierových operácií
	5. výbor prijal rezolúcie k financovaniu rozpočtov mierových operácií na Pobreží slonoviny, Haiti, Demokratickej republike Kongo a Sudáne v súhrnnej výške 2,6 miliardy USD. Medzi najdrahšie mierové operácie v súčasnosti patrí misia v Demokratickej republike Kongo (1,13 mld. USD) a v Sudáne (969 mil. USD). Rozpočtový rok pre mierové operácie trvá od 1. júla do 30. júna. Vzhľadom na nepredvídateľnosť vzniku konfliktov vo svete sa nedá výška finančných požiadaviek na mierové operácie presne vopred určiť. Finančné požiadavky na mierové operácie v poslednom období prudko vzrástli a rozpočet v roku 2006 prekročí historickú finančnú hranicu 5 miliárd USD. Na financovaní mierových operácií sa SR podieľa príspevkom vo výške 0,053 percenta.

Financovanie medzinárodných trestných tribunálov
	Rozpočet Medzinárodného trestného tribunálu pre Rwandu bol schválený vo výške 268 mil. USD a Medzinárodný tribunál pre bývalú Juhosláviu vo výške 305 mil. USD na roky 2006 – 2007.

Projekt na rekonštrukciu sídla OSN v New Yorku - Capital Master Plan
Okrem reformy fungovania Organizácie bude musieť VZ OSN do apríla 2006 rozhodnúť aj o finálnej podobe projektu rekonštrukcie centrály OSN v New Yorku, tzv. Capital Master Plan, a o spôsobe jeho financovania. Celková suma fyzickej rekonštrukcie projektu môže prekročiť 2 miliardy USD. V roku 2006 by v prípade schválenia vo VZ OSN bolo na rekonštrukciu pridelených 120 miliónov USD, čo by podľa platnej príspevkovej škály na prerozdelenie nákladov OSN predstavovalo podiel pre SR v sume 61.200,- USD, splatný v roku 2006. 

Podiel SR na financovaní OSN
V súčasnosti sa Slovensko podieľa na financovaní riadneho rozpočtu príspevkom vo výške 0,051 percenta.
Na svojom 61. zasadnutí VZ OSN prehodnotí spôsob prerozdeľovania príspevkov členských štátov, ktoré sa v súčasnosti určujú primárne na základe HNP na obyvateľa a ďalších kritérií (výmenný kurz, zohľadnenie dlhu). HNP však vždy zostane hlavným kritériom na vypočítanie príspevku. Vzhľadom na hospodársky rast SR je preto potrebné do budúcnosti počítať so zvýšením percentuálneho podielu SR na financovaní OSN.

Mimorozpočtové zdroje financovania aktivít OSN
	Je bežnou praxou vyspelých štátov prispievať na aktivity OSN na dobrovoľnej báze. Mimorozpočtové prostriedky OSN dosahujú približne rovnakú výšku ako prostriedky riadneho rozpočtu. 80 percent nákladov OSN sú náklady na ľudské zdroje Sekretariátu, ktorý je zodpovedný za implementáciu mandátov Valného zhromaždenia, Bezpečnostnej rady a Hospodárskej a sociálnej rady. Z riadneho rozpočtu bude v období 2006-2007 platených 9.637 zamestnancov, kým z mimorozpočtových zdrojov až 9.587 zamestnancov. 
(Poznámka: Zamestnanie z mimorozpočtových zdrojov nepodlieha kvótam na základe príspevkov a geografickej distribúcie tak, ako je to v prípade zamestnávania zo zdrojov riadneho rozpočtu). 
Slovenská republika svojim členstvom v Bezpečnostnej rade prebrala na seba zvýšenú zodpovednosť za udržanie mieru a bezpečnosti vo svete, s čím je spojené aj poskytovanie dobrovoľných príspevkov na kľúčové projekty, akými sú Fond pre demokraciu a Fond pre budovanie mieru.

6. výbor: Právny 

	Počas 23 schôdzí prerokoval 6. výbor 11 bodov programu. Nosnými bodmi programu boli Opatrenia na odstránenie medzinárodného terorizmu, Rozsah právnej ochrany podľa Dohovoru OSN o bezpečnosti personálu OSN a pridruženého personálu a už tradične Správa Komisie OSN pre medzinárodné právo (KMP) z jej 57. zasadnutia.
V rámci bodu	Opatrenia na odstránenie medzinárodného terorizmu bola najväčšia pozornosť venovaná činnosti Pracovnej skupiny pre terorizmus, ktorej úlohou bola príprava textu Všeobecného dohovoru o terorizme. EÚ vystupovala veľmi aktívne. Konsenzuálny text dohovoru sa však nepodarilo dosiahnuť, a to aj napriek viacerým dobrým kompromisným návrhom (Lichtenštajnsko, Botswana). Prijatie Všeobecného dohovoru o terorizme prešlo do politickej úrovne a jeho prijatie bude závisieť od politického rozhodnutia rozhodujúcich krajín.
Tradičná rezolúcia k Opatreniam na odstránenie medzinárodného terorizmu je založená na texte predchádzajúcich rezolúcií k tomuto bodu. Rezolúcia bola tak ako za posledné roky prijatá konsenzom. Dôrazne odmieta všetky činy, metódy a praktiky terorizmu. Uvítala prijatie textu Medzinárodného dohovoru o potlačovaní aktov jadrového terorizmu a jeho otvorenie na podpis. Vyzýva štáty na ratifikáciu všetkých protiteroristických zmluvných dokumentov a ich plnú implementáciu. Dôraz kladie na spoluprácu jednotlivých štátov v boji proti terorizmu. V rezolúcii VZ rozhodlo zvolať Ad Hoc Výbor pre terorizmus v termíne 27.2. - 3.3.2006, ktorého úlohou bude dopracovanie textu Dohovoru, ako aj diskusia o návrhu na zvolanie konferencie na vysokej úrovni pod patronátom OSN (iniciatíva Egyptu). Cieľom konferencie by malo byť odsúdenie medzinárodného terorizmu, spolupráca v boji proti terorizmu a prijatie globálnej stratégie medzinárodného spoločenstva v boji proti terorizmu. 
Úspešne bola dokončená práca 6. výboru v rámci bodu Rozsah právnej ochrany podľa Dohovoru OSN o bezpečnosti personálu OSN a pridruženého personálu. Výbor zriadil pracovnú skupinu, ktorá pripravila text Opčného protokolu k vyššie uvedenému Dohovoru. Text bol následne prijatý konsenzom na pôde 6. výboru, ako aj pléna VZ OSN. Opčný protokol rozširuje pôsobnosť Dohovoru aj na zostávajúce operácie OSN ako je poskytovanie naliehavej humanitárnej pomoci počas mierových operácií, poskytovanie inej humanitárnej, politickej, ako aj rozvojovej pomoci. Protokol je otvorený na podpis na sekretariáte OSN v New Yorku od 16. januára 2006 do 15. januára 2007. 
	6. výbor vzal na vedomie Správu Komisie OSN pre medzinárodné právo (KMP) z jej 57. zasadnutia a zároveň rozhodol o termínoch zasadnutia KMP v roku 2006 v Ženeve (I. časť: 1 máj - 9. jún; II. časť: 3. júl - 11. august). V rámci tohto bodu sa uskutočnili aj neformálne zasadnutia formou interaktívneho dialógu medzi delegáciami a predstaviteľmi komisie. Cieľom takejto formy práce je oživiť prerokovanie základnej medzinárodnoprávnej agendy OSN. Programu zasadnutia KMP v roku 2005 dominovala problematika spoločných prírodných zdrojov, výhrad k zmluvám, zodpovednosti medzinárodných organizácií, jednostranných aktov štátov a vypovedania cudzích štátnych príslušníkov. Veľká pozornosť bola tiež venovaná otázkam fragmentácie medzinárodného práva.
	V rámci zasadnutia 6. výboru sa uskutočnilo dvojdňové zasadnutie právnych poradcov MZV a VZ OSN si vypočulo aj tradičnú správu predsedu Medzinárodného súdneho dvora Jiuyonga Shi.