Príloha 4

CONF 4/01

Konferencia o pristúpení                                                                  Brusel, 2. marca 2001
do EUrópskej únie                                                                                    CONF-SK 4/01
- Slovenská republika -

Dodatková informácia 1

Vzájomné uznávanie odborných kvalifikácií

a) Všeobecný systém

Kvalifikácie sú úplne ekvivalentné vo vzťahu k osobám, ktoré ukončili vzdelanie, keď SR bola súčasťou Československa. Odhaduje, že asi 10% slovenských občanov má kvalifikáciu z českej časti bývalého Československa.

Nový zákon o vysokých školách bude rozlišovať medzi akademickým a  profesným uznávaním kvalifikácií. Nový zákon o uznávaní odborných kvalifikácií (ktorý bude horizontálnym zákonom), a do ktorého budú implementované smernice č. 89/48 a 92/51, bude prijatý pre všetky regulované povolania pokryté všeobecným systémom. Tieto zákony budú prijaté v NR SR do konca roka 2001. Po nadobudnutí účinnosti týchto zákonov sa postup nostrifikácie už nebude uplatňovať na štátnych príslušníkov EÚ.

V novele živnostenského zákona, ktorá nadobudne účinnosť od 1. 7. 2001, bude transponovaná smernica Európskeho parlamentu a rady č. 1999/42/ES.

Stredisko pre ekvivalenciu dokladov o vzdelaní bude vykonávať úlohu kontaktného bodu a koordinátora v zmysle smerníc o všeobecnom systéme. Slovensko zabezpečí efektívne fungovanie  nového systému profesného uznávania, vrátane prípravy kvalifikovaného personálu všetkých zainteresovaných príslušných orgánov a inštitúcií.

Stredisko počas svojej desaťročnej existencie už nadobudlo značné skúseností v oblasti uznávania zahraničných dokladov o vzdelaní na akademické a profesijné účely, preto sa neočakáva, že by uplatňovanie zásad uznávania ustanovených smernicami o všeobecnom systéme spôsobilo vážnejšie problémy. V roku 2000 stredisko vydalo celkovo približne 2 800 písomných odborných stanovísk (značnú časť z nich tvorili aj posúdenia štúdia občanov SR v zahraničí z hľadiska nároku na zdravotné a sociálne poistenie, daňové úľavy a pod.). V súvislosti s prechodom na nový systém uznávania odbornej kvalifikácie občanov EÚ sa počíta s personálnym a materiálnym dobudovaním strediska.

Navrhovaný nový systém uznávania počíta s tým, že stredisko sa bude v prípade, keď tieto kompetencie nebudú mať iné zodpovedné orgány, vyjadrovať k  diplomom, vysvedčeniam a iným dokladom o vzdelaní (formálnej kvalifikácii). 

V prípade zistenia zásadných rozdielov v obsahu vzdelávania bude realizácia kompenzačných opatrení (skúška spôsobilosti alebo adaptačné obdobie), v kompetencii  príslušných orgánov, ktoré vydávajú povolenie na výkon povolania v Slovenskej republike, v ojedinelých prípadoch bude skúšky spôsobilosti  v spolupráci s týmito orgánmi, profesijnými organizáciami a vzdelávacími inštitúciami organizovať stredisko.

SR znovu potvrdzuje svoju všeobecnú pozíciu uvedenú v dokumente CONF-SK 70/00 (negociačná pozícia schválená uznesením vlády SR č. 1001/2000), že všetky požiadavky týkajúce sa bydliska, štátnej príslušnosti a jazyka budú primerané a nediskriminačné. Slovensko si hodlá ponechať ustanovenia štátnej príslušnosti vo vzťahu k činnostiam spojeným s výkonom výsostných oprávnení štátu a so zodpovednosťou za ochranu všeobecných záujmov štátu (ktoré pre výkon svojej činnosti sú oprávnené používať štátne symboly).
 
Týka sa to notárov a exekútorov, ktorých činnosť v SR súvisí s výkonom štátnej moci. Notárov môže súd podľa § 38 Občianskeho súdneho poriadku oprávniť k výkonu činností súdneho komisára a k výkonu činností spojených s dedičstvom, a v prípade, že sú splnené dané podmienky, môže vydávať osvedčenie o dedičstve. Tieto činnosti sú posudzované ako činnosti vykonávané súdom. 

Čo sa týka súdnych exekútorov, podľa článku 2 zákona č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti, štátny exekútor je štátom určenou a splnomocnenou osobou na vykonávanie núteného výkonu súdnych a iných rozhodnutí. Ide napríklad o vydávanie rozhodnutí exekútora, ktoré má dopad na obmedzenie vlastníckeho práva (napr. vydávanie exekučného príkazu). Je nevyhnutné rozlišovať medzi postavením súdneho exekútora a exekútora. Zatiaľ čo súdny exekútor vystupuje ako verejný zástupca vykonávajúci časť štátnej moci, ktorá je pridelená súdu (výkon právnych a iných rozhodnutí), exekútor je zamestnancom súdu určený predsedajúcim sudcom na výkon jednoduchých činností implementujúcich exekučný príkaz podľa inštrukcií, ktoré mu dá predsedajúci sudca. 

V zmysle vyššie uvedeného je možné konštatovať, že činnosť notárov a súdnych exekútorov je možné považovať za výkon štátnej moci.

V súlade s legislatívnym plánom úloh vlády SR na rok 2001, Slovensko pripravuje novelu zákona č. 36/1967 Z. z. o znalcoch a tlmočníkoch, ktorým sa odstránia požiadavky týkajúce sa občianstva a jazyka. Návrh novely zákona bude predložený na rokovanie vlády do konca decembra 2001. 

b) Sektorové smernice

Slovensko potvrdzuje, že do noviel právnych predpisov transponujúcich sektorové smernice zavedie jednoduchšie postupy pre poskytovanie služieb. 

Právnici

Ministerstvo spravodlivosti návrh novely zákona č. 132/1990 Zb. o advokácii predložilo do vlády 31. 1. 2001. SR bude informovať o navrhovaných zmenách.

V návrhu novely zákona o advokácii, ktorý je v legislatívnom procese, sa v súčasnosti odstraňujú nedostatky transpozície príslušných smerníc. 

Architekti

Zákonom č. 236/2000 Z. z. o autorizovaných architektoch a autorizovaných stavebných inžinieroch s účinnosťou od 1. 8. 2000 bola odstránená požiadavka štátnej príslušnosti a bola spresnená úprava umožňujúca vykonávať tieto činnosti na území SR cudzincami.

Už v súčasnosti možno do zoznamu autorizovaných architektov a autorizovaných stavebných inžinierov zapísať aj toho, kto je zapísaný v obdobnom zozname ako architekt alebo inžinier v slobodnom povolaní podľa práva štátu, v ktorom má trvalý pobyt, a pokiaľ  je zaručená vzájomnosť práva zápisu alebo, ak to vyplýva z medzinárodných dohôd alebo z dohôd profesných komôr.

Pre úplnú kompatibilitu s právom EÚ v tejto oblasti bude v roku 2002 prijatá novela zákona č. 138/1992 Zb. s účinnosťou ku dňu vstupu SR do EÚ.

Zdravotnícke povolania

Vzdelávacie programy pre odbor diplomovaná všeobecná sestra a diplomovaná pôrodná asistentka má MZ SR vypracované v zmysle smerníc EÚ.

Zákon o povolaní sestier a pôrodných asistentkách, ktorý bude transponovať smernicu 89/595/EHS nadobudne účinnosť od 1. 7. 2001.

Vyhláška o odbornej spôsobilosti pracovníkov v zdravotníctve a vyhláška o ďalšom vzdelávaní pracovníkov v zdravotníctve nadobudne účinnosť od 1. apríla 2001.

Lekári a zubári

V SR sa na lekárskych fakultách študujú odbory všeobecné lekárstvo a stomatológia, ktoré sú od začiatku koncipované ako samostatné študijné programy. Štúdium sa ukončuje vydaním diplomu a priznaním akademického titulu MUDr., pričom na diplome absolventa lekárskej fakulty je vyznačený absolvovaný študijný odbor (lekár v odbore všeobecné lekárstvo alebo lekár v odbore stomatológie). 

Lekár, ktorý nadobudol vysokoškolské vzdelanie na lekárskej fakulte v odbore stomatológia, je zaradený do kategórie lekár. Profesia lekár a stomatológ bude zavedená do legislatívy novelou zákona 277/1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti.

Špecializačné vzdelávanie lekárov všeobecnej medicíny a stomatológov je v kompetencii Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky. Realizuje ho Slovenská postgraduálna akadémia medicíny (SPAM). SPAM vydáva svojim absolventom špecializačného štúdia diplomy. Vzdelávanie a vydávanie diplomov o špecializácii je v súčasnosti regulované vyhláškou č. 79/1981 Zb. o zdravotníckych pracovníkoch a iných odborných pracovníkoch v zdravotníctve a zákonom NR SR č. 277/1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov.

Farmaceuti

SR sa zaručuje, že farmaceuti z EÚ budú mať oprávnenie vykonávať svoje povolanie ako uvádzajú smernice. Dodatkové štúdium farmaceutov sa vyžaduje len ak farmaceut hodlá vykonávať špecializované činnosti.

SPAM organizuje, ako v prípade lekárov, špecializované štúdium pre farmaceutov. 

Gravierovej pravidlo 

Úplný súlad s Gravierovej pravidlom bude dosiahnutý novelou zákona o vysokých školách s účinnosťou ku dňu vstupu SR do EÚ.

Slobodný pohyb osôb

SR potvrdzuje, že požiadavka na 5.ročné prechodné obdobie pre nadobúdanie vlastníckeho práva k  nehnuteľnostiam (kapitola 4 – Slobodný pohyb kapitálu), ktoré sa využívajú na sekundárne (vedľajšie) bývanie občanov a spoločností štátov patriacich do Európskeho hospodárskeho priestoru neobmedzí úplné uplatnenie článku 9 nariadenia rady 1612/68/EHS týkajúceho sa práv a výhod migrujúceho pracovníka vo veciach bývania, vrátane vlastníctva bývania, ktoré potrebuje. 

Podľa prieskumov slovenskej cezhraničnej polície cca. 5000 slovenských občanov denne prekročí slovensko-rakúsku hranicu, vrátane turistov, denných študentov, cestujúcich, ktorí využívajú letisko Schwechat. Odhaduje sa, že maximálne polovica tohto počtu sú dochádzajúci, ktorí denne cestujú do Viedne za prácou. 

Slovensko vyzýva Európsku úniu, aby mu poskytla informácie a dostupné záznamy o migrácii a cezhraničnom dochádzaní zo Slovenska do členských štátov a takisto o počte Slovákov zamestnaných v týchto členských štátoch. 

Zákon o štátnej službe, ktorý sa pripravuje, bude definovať požiadavku štátnej príslušnosti, so zreteľom na článok 39 Zmluvy o ES podľa interpretácie tohto článku v Komunikácii EK z roku 1988 a judikatúry Európskeho súdneho dvora k tejto otázke. Návrh zákona o verejnej službe požiadavku štátnej príslušnosti neobsahuje.

Koordinácia systémov sociálneho zabezpečenia

SR potvrdzuje, že v zákone č. 123/1996 Z. z. o doplnkovom dôchodkovom poistení v znení zákona č. 409/2000 Z. z., je problematika čl. 4 smernice 98/49/ES pokrytá dávkovým plánom, z ktorého vyplýva  jednorazové vyrovnanie ako neodňateľné právo.

SR predloží návrhy vstupov do príloh k nariadeniam rady (EHS) č. 1408/71 a 574/72 pre EK do apríla 2001. Tieto práce sú koordinované novo-zriadenou medzirezortnou komisiou pre koordináciu systémov sociálneho zabezpečenia.
Slovensko súhlasí, aby návrhy vstupov do príloh boli na expertnej úrovni prerokované s EK a EÚ (v rámci Správnej komisie pre sociálne zabezpečenie migrujúcich pracovníkov) za účelom objasnenia uplatňovania národnej legislatívy vo vzťahu k nariadeniam. 

SR potvrdzuje, že si je vedomé a že je schopné pokryť náklady vyplývajúce z uplatňovania nariadení o koordinácii sociálneho zabezpečenia. Náklady budú zahrnuté do rozpočtu verejnoprávnych poisťovní: Sociálna poisťovňa, Všeobecná zdravotná poisťovňa, Národný úrad práce a štátneho rozpočtu, ktorý súčasne garantuje výplatu dávok sociálneho zabezpečenia.

SR informuje, že dohoda s Francúzskom z r. 1948 je jedinou dohodou o sociálnom zabezpečení s členským štátom. Dohody s Gréckom a Spojeným kráľovstvom sa týkajú len zdravotnej starostlivosti. SR pripravuje dohodu s Holandskom, ktorá bude pokrývať export dávok. 

Bilaterálne zmluvy v oblasti sociálneho zabezpečenia
Právom sukcesie je SR viazaná všetkými zmluvami, v ktorých jednou zmluvnou stranou bolo bývalé  Československo. Ide o zmluvy uzatvorené:

- na teritoriálnom princípe - s Rumunskom, 
- na teritoriálno-proporcionálnom princípe – s Bulharskom,
- na princípe „pro rata“ - s Francúzskom, Maďarskom, Poľskom.

Po vzniku Slovenskej republiky (1. 1. 1993) boli uzatvorené zmluvy s Českou republikou, Cyprom, Chorvátskom, Švajčiarskom. 
Na prerokovanie vo vláde v roku 2001 je pripravená zmluva s Holandským kráľovstvom o exporte dávok sociálneho zabezpečenia a zmluva s Bulharskom.

Rozpracované sú bilaterálne zmluvy s Spolkovou republikou Nemecko, Španielskym kráľovstvom, Luxemburským veľkovojvodstvom, Rakúskou republikou, Talianskou republikou a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska. 

Príslušná inštitúcia, ktorá vykonáva zmluvy o sociálnom zabezpečení za oblasť peňažných dávok nemocenského poistenia a dôchodkového zabezpečenia je Sociálna poisťovňa.
 
Základné informácie u uvedených zmluvách:

Bulharská republika

Dohoda medzi Československou republikou a Bulharskou ľudovou republikou o spolupráci v oblasti sociálnej politiky so Záverečným protokolom z 25.1.1957;
Zmluva medzi Československou socialistickou republikou a Bulharskou republikou, ktorou sa mení Dohoda medzi Československou republikou a Bulharskou ľudovou republikou o spolupráci na úseku sociálnej politiky zo dňa 27.1.1957 v znení Dohody o jej zmene zo dňa 27.3.1972, Sofia 24.4.1986.Zmluva nadobudla platnosť 1.8.1957.
Bulharská strana predložila nový návrh zmluvy, ktorý bol v roku 2000 prerokovaný. Zmluvu prerokuje vláda SR do júna 2001.

Osobný rozsah: na oprávnené osoby a iné osoby, ktoré odvodzujú svoje práva od nich.
Vecný rozsah: dávky nemocenského poistenia a dôchodkového zabezpečenia

Cyperská republika

Zmluva medzi Slovenskou republikou a Cyperskou republikou o sociálnom zabezpečení z 20.9.1994.

Zmluva nadobudla platnosť 1.2.1996 a priebežne sa vykonáva.

Osobný rozsah: štátni občania a ich rodinní príslušníci
Vecný rozsah: dávky nemocenského poistenia, dôchodkového zabezpečenia. 

Česká republika

Zmluva medzi Slovenskou republikou a Českou republikou o sociálnom zabezpečení z 29.10.1992. Zmluva sa vykonáva od 1.1.1993 a platnosť nadobudla 3.5.1993. Ide  o zmluvu, ktorá sa týka veľkého okruhu osôb. Počet občanov SR zamestnaných v ČR bol ku koncu roka 2000 63 567 a počet českých občanov zamestnaných v SR bol 2 227.

Osobný rozsah: všetky osoby a ich rodinní príslušníci.
Vecný rozsah: dávky dôchodkového zabezpečenia, dôchodkového poistenia, štátne sociálne dávky, dávky a služby sociálnej starostlivosti. 

Francúzsko

Všeobecná dohoda o sociálnej bezpečnosti medzi Republikou československou a Republikou francúzskou s Dodatkovou dohodou, Zvláštnym a Záverečným protokolom z 12.10.1948;
Dodatková dohoda k Všeobecnej dohode o sociálnej bezpečnosti medzi Československom a Francúzskom o sociálnej bezpečnosti z 12.10.1948 a z 17.10.1967;

Doplnok k Dodatkovej dohode k Všeobecnej dohode zo dňa 12.10.1948 medzi Československom a Francúzskom o sociálnej bezpečnosti z 17.10.1967.Zmluva nadobudla platnosť 1.7.1949.

Dohoda je na základe “pro rata“, priebežne sa vykonáva. Neuvažujeme o jej novelizácii.

Osobný rozsah: štátni občania obidvoch štátov. 
Vecný rozsah: dávky nemocenského poistenia, dôchodkového zabezpečenia. 

Maďarská republika
Zmluva medzi Československou republikou a Maďarskou ľudovou republikou o spolupráci na poli sociálnej politiky z 30.1.1959.Zmluva nadobudla platnosť 1.12.1959.
Zmluva sa priebežne vykonáva, neuvažujeme zatiaľ o jej novelizácii.

Osobný rozsah: štátni občania a ich rodinní príslušníci.
Vecný rozsah: dávky nemocenského poistenia, dôchodkového zabezpečenia a dávky zdravotnej starostlivosti. 

Poľská republika
Zmluva medzi Republikou československou a Republikou poľskou o spolupráci na poli sociálnej politiky a správy z 5.4.1948;
Zmluva medzi Republikou československou a Republikou poľskou o sociálnom poistení, Záverečný protokol z 5.4.1948.Zmluva nadobudla platnosť 1.10.1948.
Zmluvy sa priebežne vykonávajú, neuvažujeme o ich novelizácii.

Osobný rozsah: štátni občania a ich rodinní príslušníci.

Vecný rozsah: dávky nemocenského poistenia, dôchodkového zabezpečenia a dávky zdravotnej starostlivosti. 

Rumunsko
Dohoda medzi Československou republikou a Rumunskou ľudovou republikou o spolupráci v sociálnych otázkach so Záverečným protokolom z 2.5.1957. Zmluva nadobudla platnosť 20.3.1958.
Osobný rozsah: štátni občania a ich rodinní príslušníci.

Vzhľadom na skutočnosť, že zmluva je uzatvorená na teritoriálnom princípe sú v nej zahrnuté všetky dávky prislúchajúce na území SR

Osobitnú skupinu zmlúv tvoria medzivládne dohody v oblasti zdravotníctva upravujúce vzájomné poskytovanie bezplatnej zdravotnej starostlivosti. Táto skupina je pre Slovensko významná z dôvodu jestvujúceho delenia na nemocenské poistenie, ktoré je v kompetencii MPSVR SR a zdravotné poistenie, ktoré je v kompetencii MZ SR.

SR má v súčasnosti uzatvorené bilaterálne dohody o poskytovaní bezplatnej zdravotnej starostlivosti:
- so štátmi EÚ - vzájomné poskytovanie bezplatnej zdravotnej starostlivosti: zmluvy s Gréckou republikou (z 22. októbra 1980, nadobudla účinnosť 14. marca 1983) a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska (z 23. apríla 1976, nadobudla účinnosť 23. mája 1976), 
- s asociovanými štátmi - vzájomné poskytovanie bezplatnej zdravotnej starostlivosti: zmluvy s Maďarskom (z 22. decembra 1981, nadobudla účinnosť 23. júla 1982) a Cyprom (z 29. júna 1972, nadobudla účinnosť 25. mája 1973). 

Všetky tieto zmluvy zakotvujú poskytovanie bezplatnej neodkladnej a nevyhnutnej zdravotnej starostlivosti, pričom náklady sa vzájomne nerefundujú, 

Zmluva s Českou republikou upravuje poskytovanie zdravotníckej starostlivosti, vrátane liečiv a prostriedkov zdravotníckej techniky, očkovania, nevyhnutnej dopravy v chorobe a záchrannej služby. Preplácanie nákladov za poskytnutú zdravotnú starostlivosť sa uskutočňuje priamo medzi príslušnou inštitúciou a zdravotníckym zariadením.