STANOVISKO VLÁDY SR

k návrhu skupiny poslancov NR SR na vyslovenie nedôvery podpredsedovi vlády a ministrovi financií Ivanovi Miklošovi

Ministerstvo financií SR analyzovalo vývoj slovenskej ekonomiky v doterajšom priebehu roka 2003 a  formulovalo návrh opatrení na elimináciu rizík vo verejných financiách. Materiál bol prerokovaný  vo vláde SR z iniciatívy MF SR a upozornil na príčiny výpadku príjmov štátneho rozpočtu.

Súčasný stav štátneho rozpočtu nie je spôsobený nadmernou spotrebou štátnej správy, alebo neefektívnym míňaním zdrojov verejných financií. Na základe údajov o vývoji HDP za I. štvrťrok možno konštatovať pokles spotreby konečnej verejnej správy o 0,8%, pričom v rovnakom období minulého roku spotreba vzrástla o 5,7 %. Skutočný makroekonomický vývoj do veľkej miery naďalej potvrdzuje optimistickejšie očakávania, aj keď v štruktúre hospodárskeho rastu dochádza k výraznejším zmenám oproti prognózam z konca uplynulého roka. Prognózy, z ktorých sa vychádzalo pri tvorbe štátneho rozpočtu boli horšie odhadnuté ako minulé roky. Nástupom nových odborných pracovníkov ministerstvo financií odhadlo a revidovalo dopad zmien, ktoré sa udiali zo subjektívnych, i objektívnych príčin (väčšia miera zmien, ktorým bolo v hospodárstve, efekt zbližovania sadzieb DPH a ich negatívny dopad z legislatívnych zmien z minulosti ). 
Rezort financií prijal v krátkom čase potrebné opatrenia na elimináciu negatívnych dopadov týchto chýb. Je nutné upozorniť, že prevažná časť výpadku pri dani z pridanej hodnoty bola spôsobená legislatívnou zmenou spôsobu vyplácania nadmerných odpočtov. Zmena bola prijatá ešte v minulom volebnom období, pričom zodpovední, odborní  pracovníci opomenuli  rozpočtové dôsledky tejto legislatívnej zmeny.
Minister financií SR I. Mikloš ich výmenou pristúpil k náprave a zabezpečeniu neopakovania chýb z minulosti. 

Plnenie štátneho rozpočtu za rok 2003 prebieha v súlade s upravenými prognózami ministerstva financií SR.

Koncepcia daňovej reformy MF SR i Východiskách štátneho rozpočtu na rok 2004 uvažujú s triezvymi odhadmi s cieľom zabrániť negatívnemu vývoju v budúcnosti.
Ministerstvo financií značnú časť výpadku daňových príjmov nerieši len zvýšením spotrebných daní. Výpadok daní bude kompenzovaný  v štátnom rozpočte i  na strane iných zvýšených príjmov. Jednorazové efekty, ktoré súvisia so vzniknutými nárokmi na plnenie v predchádzajúcich obdobiach nebudú zohľadnené v schodku podľa metodiky ESA 95. Do tejto kategórie spadá aj výpadok z  legislatívneho efektu pri dani z pridanej hodnoty.

Zvýšenie spotrebných daní je súčasťou Koncepcie daňovej reformy. Koncepcia sa pripravovala so zreteľom na prioritný cieľ vlády SR v oblasti verejných financií, ktorým je udržanie rozpočtovej rovnováhy a splnenie Maastrichtských kritérií, t. j. aby najneskôr v roku 2006 schodok verejných financií nepresiahol 3 % HDP.
Úpravy jednotlivých daní v rámci daňovej reformy sú navzájom previazané a podmienené a výpadok príjmov štátneho rozpočtu vyplývajúci zo zavedenia rovnej dane je navrhované riešiť zvýšením výnosov z iných daní, najmä DPH a spotrebných daní.

Koncepcia daňovej reformy spracúva problematiku legislatívy i správy jednotlivých daní. Je materiálom koncepčného charakteru, ktorý načrtáva hlavné smery zmien, pričom konkrétne legislatívne zmeny budú realizované pri príprave konkrétnych daňových zákonov. 
Koncepcia je navrhnutá v súlade s medzinárodnými záväzkami Slovenskej republiky, predovšetkým s legislatívou EÚ v oblasti nepriamych daní a rešpektuje aj smernice EÚ v oblasti priamych daní.
S ohľadom na  hlavné ciele a princípy Koncepcie daňovej reformy – dane majú plniť výlučne fiškálnu funkciu, realizácia iných druhov politík (sociálnej, regionálnej, a pod.) len v tom prípade, ak neexistuje iné vhodné riešenie podpory. Daňová reforma si kladie za cieľ vytvoriť transparentné prostredie s rovnakými podmienkami pre všetky subjekty. 

Otázka fiškálnej decentralizácie nebola predmetom Koncepcie daňovej reformy. Rozpočtové určenie jednotlivých daní bude upresnené neskôr v závislosti od rozhodnutia o reforme verejnej správy. Daňovú reformu je možné realizovať nezávisle od termínu definitívneho rozhodnutia o rozpočtovom určení výnosov jednotlivých daní.
Súčasťou Koncepcie daňovej reformy sú aj kvantifikácie rozpočtových a makroekonomických dopadov (dopad na spotrebu, inflácia), ako aj dopadov na fyzické osoby. Kvantifikáciám dopadov bola venovaná mimoriadna pozornosť vzhľadom na rozsah navrhovaných zmien, ktoré sa dotknú celej spoločnosti, ako aj na splnenie rozpočtových cieľov. Pri otázke celkového daňového zaťaženia, cieľom daňovej reformy je presun daňového zaťaženia z priamych daní na dane nepriame. Dokumentuje to aj podiel priamych a nepriamych daní na HDP (priame dane pred reformou 7,66% a po reforme 5,53% a nepriame dane pred reformou 11,29% a po reforme 12,54%).
Celkové daňové zaťaženie mierne klesne z 18,94% HDP v porovnaní 18,07% HDP pred reformou.

Problematika odvodu 8 % z prijatého poistného z povinne zmluvného poistenia zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla je v súčasnosti upravená v § 30 zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Uvedené znenie ustanovenia § 30 bola doplnené do zákona ako poslanecký návrh pri jeho prerokovávaní v Národnej rade Slovenskej republiky a Ministerstvo financií SR už v tom čase podotýkalo, že financovanie záchranných systémov takýmto spôsobom nie je vhodným riešením. 
Ministerstvo financií SR plne súhlasí s potrebou financovania jednotlivých zložiek záchranných systémov, ktoré svojou podstatou napomáhajú k predchádzaniu škôd na ľudských životoch a na materiálnych hodnotách v cestnej premávke, ale tak ako už aj v minulosti, zastávame názor, že je potrebné hľadať transparentnú formu spôsobu ich financovania. 

Vláda SR z tohto dôvodu pri prerokovávaní návrhu novely zákona č. 381/2001 Z. z. o povinnom zmluvnom poistení zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla, v ktorej sa navrhuje vypustenie daného ustanovenia zo zákona o poisťovníctve, si osvojila úlohu zabezpečiť financovanie komplexu záchranných systémov v rámci poplatkového systému, na čom sa už v súčasnosti začalo intenzívne pracovať. Vypustenie ustanovenia o odvode 8 % sa však navrhuje až s účinnosťou od januára budúceho roka, pričom finančné prostriedky predstavujúce 8% z prijatého poistného za rok 2003 by mali byť odvedené na účet ministerstva vnútra SR do konca februára 2004. Z uvedeného vyplýva, že ešte na rok 2004 by malo byť financovanie záchranných systémov zabezpečované aj z finančných prostriedkov predstavujúcich 8 % prijatého poistného .
Pripravované riešenie formou poplatkov sa nám javí ako transparentnejšie, a to aj vzhľadom na to, že integrovaný záchranný systém poskytuje služby tzv. verejného charakteru a aj spôsob jeho financovania by mal byť založený na štandardných princípoch z verejných zdrojov pri dodržiavaní všetkých kontrolných mechanizmov pri nakladaní s týmito verejnými prostriedkami. Spôsob aký sa v súčasnosti uplatňuje považujeme za zásah do súkromného vlastníctva poisťovní, pričom tu vzniká tiež rozpor so zásadami rovnocenného postavenia komerčných poisťovní, ktoré vykonávajú svoju činnosť v oblasti poistenia zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla a ostatnými poisťovňami, ktoré tento druh poistenia neposkytujú. 
Ministerstvo financií SR je informované o probléme, ktorý nastal v tomto roku pri odvode uvedených 8 % z prijatého poistného za rok 2002, keď ich mali poisťovne vykonávajúce povinne zmluvné poistenie zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorového vozidla odviesť  do konca februára tohto roka avšak aj podľa našich informácií si k dnešnému dňu danú povinnosť nesplnili. Ministerstvo financií SR zo zákona o poistení zodpovednosti ani zo zákona o poisťovníctve nemá právne nástroje ako zabezpečiť, aby poisťovne odviedli daných 8 % z prijatého poistného na účet ministerstva vnútra SR. Avšak tým, že si zákonom danú povinnosť nesplnili, porušili ustanovenie v súčasnosti platného zákona. Podľa § 42 zákona o poisťovníctve dodržiavanie zákonov a všeobecne záväzných právnych predpisov poisťovňami spadá pod dohľad Úradu pre finančný trh a tento môže začať v danej veci konať, čo podľa našich posledných informácií aj urobil, a následne môže uložiť týmto poisťovniach patričné sankcie a opatrenia v súlade s § 49 zákona o poisťovníctve.        

Minister financií bol vo februári 2003 požiadaný agentúrou B+ Businnes Centre, aby písomne potvrdil ministerstvu zahraničných vecí, že sa zúčastnil akcií organizovaných spoločnosťami SARIO a B+ Business Centre, a že tieto akcie splnili svoj účel.
Ide o štandardný, referenčný list, kde minister potvrdil osobnú účasť na konferenciách, ktoré propagovali Slovenskú republiku a možnosti investovania na Slovensku. 

Transparentne v ňom uviedol, že tento list nie je jeho osobnou iniciatívou, ale že ho posiela výlučne na žiadosť spoločnosti B+ Business Centre.
Minister financií nepozná obsah tendra, ktorý sa uskutočnil na MZV SR a ani zloženie výberovej komisie, ktorá rozhodovala o výhercovi podľa zákona.