Na základe uznesenia vlády SR č. 269 zo dňa 13. apríla 2005 k „Národnej stratégii pre širokopásmový prístup v Slovenskej republike“ bolo uložené ministrovi dopravy, pôšt a telekomunikácií predložiť na rokovanie vlády SR štúdiu možnosti efektívneho využitia elektronickej komunikačnej infraštruktúry vlastnenej subjektami, v ktorých má štát majoritný vlastnícky podiel.
Skladba štúdie
Predmetná štúdia pozostáva z troch častí:
1. Marketingová časť 
V tejto časti sa nachádzajú návrhy, odporúčania na efektívne zvýšenie miery a intenzity konkurencie na trhu. Obsahuje návrhy na využitie už realizovaných investícií do elektronických komunikačných ciest prostredníctvom podnikov s vlastnou infraštruktúrou, v ktorých má štát majoritný vlastnícky podiel bez ďalších potrieb investícií štátu. Táto časť obsahuje ciele, návrhy a odporúčania možností najrýchlejšej realizácie identifikácie nevyhnutných krokov.

Cieľom je vytvoriť štátom riadenú telekomunikačnú organizáciu, ktorá bude založená na komerčnej báze, ktorá  umožní zvýšenie reálnej konkurencie v poskytovaní telekomunikačných služieb a tým aj zníženie cien pre  štátnu správu, územnú samosprávu, verejné inštitúcie a pre občanov na celom území Slovenskej republiky.
2. Legislatívna časť 
V tejto časti sú odporúčania pre legislatívny rámec na vytvorenie samostatného subjektu, v ktorom musia byť zohľadnené nasledovné právne normy:

•	zákon č. 610/2003 Z. z. o elektronických komunikáciách, 
•	zákon č. 164/1996 Z. z. o dráhach,
•	zákon č. 258/1993 Z. z. o ŽSR a ďalšie všeobecné záväzné predpisy a dokumenty vydané MF SR a príprava zmeny príslušných zákonov za účelom delimitácie majetku,
•	zákon č. 656/2004 Z. z. o energetike,
•	zákon č. 639/2004 Z. z. o Národnej diaľničnej spoločnosti.
3. Technologická časť
Technologická časť je v štúdii spracovaná v tomto rozsahu a je podrobne popísaná v prílohách:

Príloha 1.	Analýza súčasného stavu využívaných chrbtových sietí v organizáciách s väčšinovým podielom štátu.
Príloha 2.	Návrh efektívnejšieho využívania pre občanov, štátnu a verejnú správu.
Príloha 3.	Návrh nových spôsobov budovania prístupovej infraštruktúry.
Príloha 4.	Prehľad aktuálnych riešení tejto problematiky v Českej republike.

Popis jednotlivých častí štúdie
1. Marketingová časť 
Cieľ a základné predpoklady navrhovaného riešenia
Cieľom materiálu je navrhnúť základné kroky výkonných orgánov štátu smerom na existujúci telekomunikačný trh SR tak, aby ich výsledkom bolo zabezpečenie čo najväčšej dostupnosti a využívania telekomunikačných služieb, najmä širokopásmového prístupu do siete Internet, pre čo najširšie vrstvy obyvateľstva na celom území SR. Širokopásmový prístup do siete Internet je ponímaný ako základný predpoklad pre budúci rast a trvalo udržateľný rozvoj počítačovej gramotnosti, informačnej dostupnosti a vzdelanostnej ekonomiky vo všetkých regiónoch štátu. 
Optimálny zásah štátu a zvýšenie konkurencie na trhu
Telekomunikačný trh napreduje vďaka technologickému rozvoju veľkými krokmi, stále však nepriniesol rýchlu internetizáciu a informatizáciu spoločnosti porovnateľnú napríklad s niektorými ázijskými štátmi. Nepriniesol ale ani mieru penetrácie širokopásmovým Internetom porovnateľnú s krajinami bývalej pätnástky EÚ. Príčinou je nízka kúpyschopnosť obyvateľstva, ktorá neumožňuje obyvateľom pri danej cenovej hladine telekomunikačných služieb, využitie Internetu najmä v domácnostiach bez neadekvátneho obmedzenia ostatnej spotreby. Cenová hladina na telekomunikačnom trhu SR pritom nie je daná úrovňou ekonomicky oprávnených nákladov telekomunikačných operátorov, ale skôr súčasnou štruktúrou telekomunikačného trhu.
Ak by, napríklad zásahom štátu, prišlo k zníženiu cien telekomunikačných služieb, výsledkom by bola ich väčšia dostupnosť pre široké vrstvy obyvateľstva a aj rýchlejší rast penetrácie Internetu na Slovensku. Okrem predpokladaného zníženia ziskov troch dominantných operátorov, ktoré by si pravdepodobne kompenzovali znížením investícií do vlastných sietí. 
Vhodným prístupom štátu ale nie je priama regulácia alebo dotácia niektorých služieb, obmedzovanie cenotvorby operátorov, či iný direktívny zásah do existujúceho trhu. Najvhodnejším nástrojom akým môže štát dosiahnuť zníženie cien na trhu je efektívne zvýšenie miery a intenzity konkurencie na trhu. 
Miera a intenzita konkurencie na telekomunikačnom trhu je totiž daná existenciou a rozsahom chrbtových a prístupových telekomunikačných sietí dostupných na celom území štátu. Veď traja najväčší dominantní operátori sú zároveň vlastníkmi troch najväčších a najrozľahlejších prístupových sietí v SR.
Zvýšenie konkurencie na telekomunikačnom trhu SR a prípadné otvorenie trhu ďalším poskytovateľom služieb je preto priamo spojené s vyriešením prístupu k telekomunikačnej sieti alebo s existenciou alternatívnej telekomunikačnej siete, prostredníctvom ktorej by mohli významnejšou mierou aj ďalší hráči na trhu zasiahnuť do existujúcej konkurencie. Prvý spôsob, ktorý bol doteraz v celej Európe preferovaný - nútiť niektorého z dominantných hráčov k uvoľneniu prístupu k svojej sieti, tou správnou cestou určite nie je.
Napriek tomu existuje riešenie, keď vhodným prístupom štátu je možné dosiahnuť zníženie cenovej hladiny významných telekomunikačných služieb - nielen služieb prístupu na sieť Internet, vo veľmi krátkom čase bez nutnosti vynakladania dodatočných finančných prostriedkov. Je to práve ten druhý spôsob - vytvorenie alternatívnej telekomunikačnej siete, rovnako dostupnej všetkým, aj novým alternatívnym operátorom. 
Slovenská republika už vynaložila značné prostriedky na budovanie chrbtových optických sietí na celom území SR. Tieto siete v súčasnosti existujú a sú využívané ich vlastníkmi pre svoje potreby. V minimálnej miere, resp. vôbec nie sú využívané pre poskytovanie telekomunikačných služieb externému prostrediu.
Pre vytvorenie alternatívnej telekomunikačnej infraštruktúry sú vhodnými subjektami Železničné telekomunikácie ŽSR (ďalej len „ŽT“), Slovenská elektrizačná prenosová sústava (ďalej len „SEPS“) a Národná diaľničná spoločnosť (ďalej len „NDS“), v ktorých má štát 100% vlastnícky podiel.
Základné princípy navrhovaného riešenia
Základným princípom navrhovaného riešenia je využitie v súčasnosti existujúcich zdrojov elektronických komunikačných infraštruktúr prostredníctvom podnikov s vlastnou infraštruktúru - chrbtovými optickými sieťami, v ktorých má štát majoritný vlastnícky podiel. Súčasná technológia umožňuje, aby vybudované optické kapacity úplne pokryli potreby podnikov vlastniacich optickú infraštruktúru a zároveň boli vhodným spôsobom ponúknuté na telekomunikačnom trhu SR bez potreby dodatočných investícií. Ak budú tieto nové telekomunikačné kapacity ponúknuté, napríklad na veľkoobchodnom nediskriminačnom princípe všetkým, ale najmä alternatívnym telekomunikačným operátorom, za veľkoobchodné nákladovo orientované ceny, umožnia enormný nárast konkurencie aj v regiónoch Slovenska, kde záujemcovia o pripojenie do Internetu prostredníctvom širokopásmového prístupu majú voľbu často jedinú.
Spôsob realizácie
Materiál navrhuje, aby štát vytvoril akciovú spoločnosť so 100% štátnym vlastníctvom, ktorá by vlastnila infraštruktúru vyčlenenú z jednotlivých štátom ovládaných spoločností. Základom akciovej spoločnosti by bol odštepný závod Železníc Slovenskej Republiky - Železničné Telekomunikácie, Bratislava o. z.. ŽT totiž už v súčasnosti tvoria relatívne samostatnú organizačnú jednotku so zavedeným procesným riadením, prebudovaným kompletným portfóliom telekomunikačných služieb a sieťou regionálnych pobočiek na celom území SR. Administratívnym vyčlenením ŽT s celým majetkom, zamestnancami, fungujúcou organizáciou a tiež s optickou infraštruktúrou ŽSR, by sa vytvorila funkčná samostatná akciová spoločnosť. Vďaka tomu, že by naďalej poskytovala služby svojim externým odberateľom a zároveň aj ŽSR za súčasné ceny, mala by po svojom odčlenení dostatočné prevádzkové prostriedky na svoj ďalší chod a po určitej optimalizácií aj na prípadný menší rozvoj. K takto vytvorenej štátnej akciovej spoločnosti by bol priradený už len ďalší investičný majetok z ďalších štátnych spoločností presahujúci kapacitu ich využiteľnosti (optické vlákna a kolokačné priestory SEPS a NDS).
Atribúty spoločnosti vytvorenej na báze ŽT
Optická magistrála ŽSR je vybudovaná južnou vetvou z Bratislavy cez Košice až do Čiernej nad Tisou. Využiteľnosť tejto magistrály z úrovne ŽSR je v súčasnosti cca na 50%, čo pri profile optického kábla s 24 optickými vláknami je dostatočná kapacita aj pre novú akciovú spoločnosť, aj pre rozširovanie vlastných komunikačných služieb ŽSR.
Výška verejných financií vynaložených na vybudovanie predmetných infraštruktúr presahuje niekoľko miliárd Sk. Len ŽSR vynaložilo 1.7 mld. Sk do infraštruktúry, ktorá je do dnešného dňa čiastočne využívaná, pričom nám nie je známy ani projektový zámer jej využitia. Nevyhnutným predpokladom efektívneho využívania je práve optimalizácia chrbtovej telekomunikačnej siete ŽSR.
V súčasnosti ŽSR vlastnia južnú optickú magistrálu od východu na západ SR, ktorá sa člení do týchto úsekov v tab. č. 1.

trasa	jednotlivé úseky trasy	počet vlákien na trase	obsadenosť vlákien  pre ŽSR 	voľná kapacita vlákien 	
BRATISLAVA
-
ZVOLEN	Bratislava - Galanta	24	12	50%	
	Galanta - Nové Zámky	24	12	50%	
	Palárikovo - Nové Zámky	24	14	42%	
	Nové Zámky - Šurany	24	12	50%	
	Šurany - Levice	24	14	42%	
	Levice - Žiar nad Hronom	24	14	42%	
	Žiar nad Hronom - Zvolen	24	14	42%	
ZVOLEN
-
KOŠICE	Zvolen - Lučenec	24	14	42%	
	Lučenec - Fiľakovo	24	12	50%	
	Fiľakovo - Plešivec	24	14	42%	
	Plešivec - Rožňava	24	14	42%	
	Rožňava - Košice	24	14	42%	
KOŠICE
-
ČIERNA nad TISOU	Košice - Michaľany	24	12	50%	
	Michaľany - Čierna nad Tisou	24	12	50%	
	Čierna nad Tisou ATU -
Štátna hranica Ukrajina	24	12	50%	
KOŠICE - ČAŇA	Košice ATU - Barca	24	12	50%	
	Čaňa - štátna hranica MAV	24	0	100ˇ%	
MICHAĽANY - TREBIŠOV	Michaľany - Trebišov	24	12	50%	
Tabuľka č. 1   Aktuálny stav optickej siete ŽSR v roku 2005 na území SR.
Výhody dané objektívnou skutočnosťou:
•	jednoduchý prístup do centier všetkých väčších miest a obcí na celom území SR prostredníctvom železničnej infraštruktúry, 
•	rýchly, administratívne najmenej náročný a lacný spôsob budovania optických trás pri železničnej dopravnej ceste, 
•	plnohodnotný operátor poskytujúci Internet a hlasové služby.
Nevyhnutné atribúty:
•	právna subjektivita, najlepšie akciová spoločnosť vo vlastníctve štátu - ŽSR, 
•	optická chrbtová a metalická prístupová sieť vo svojom vlastníctve, 
•	výhradné právo budovať chrbtovú sieť v železničnom zvršku alebo v trakčnom vedení (budovať, vlastniť a prevádzkovať infraštruktúru v dopravnej ceste).
Ďalšie kroky a prínosy
Prostredníctvom následného vstupu strategického investora vo forme PPP je možné zabezpečiť ďalšie budovanie a rozširovanie nielen chrbtovej infraštruktúry. 
Veľký potenciál sa po vytvorení štátnej akciovej spoločnosti skrýva v možnosti šetrenia nákladov orgánov štátnej moci, samospráv, školstva a pod. Všetky štátne orgány môžu byť totiž postupne pripojené na infraštruktúru štátnej akciovej spoločnosti za neporovnateľne nižšie ceny než v súčasnosti, pokrývajúce len oprávnené náklady. To by prinieslo ďalšie možnosti pre prepojenie ich vnútorných systémov, výmeny dát a informácií s najvyššími štandardmi bezpečnosti. To všetko za neporovnateľne nižšie ceny, ako v prípade prepájania orgánov štátnej správy, ktoré sú pripojené k rôznym poskytovateľom telekomunikačných služieb, využívajúcim rozličné transportné média, rôzne technológie a rôzne technické riešenia.
Rovnako sa ďalšia možnosť ponúka prostredníctvom využitia štrukturálnych fondov EÚ. Po vybudovaní chrbtovej infraštruktúry by sa dané PPP mohlo podieľať na budovaní optických prístupových sietí v regiónoch Slovenska. PPP by napríklad, ako odborný garant a budúci používateľ vytvoril projekty pre jednotlivé miestne samosprávy na budovanie miestnych optických sietí zo zdrojov štrukturálnych fondov EÚ. Vlastníkmi miestnych optických sietí by v súlade s podmienkami poskytnutia podpory boli miestne samosprávy, ktoré by ich prenajali danej spoločnosti, resp. PPP. 
Takto vytvorená chrbtová a prístupová optická infraštruktúra by umožnila poskytovať kompletné portfólio telekomunikačných služieb - triple play, pripadne neskôr quadruple play, aj všetkým ostatným telekomunikačným spoločnostiam - alternatívnym operátorom, ktorí by si nevyhnutnú infraštruktúru mohli za rovnakých nediskriminačných podmienok prenajímať od tejto štátnej akciovej spoločnosti, resp. PPP. Výsledkom by bol ešte väčší tlak na ceny, kvalitu služieb, ich dostupnosť pre všetkých a teda podmienky, pre čo najväčší rast informatizácie Slovenska. 
Základné odporúčania
Pre dosiahnutie načrtnutého cieľa je okrem technologického riešenia nevyhnutné množstvo ďalších krokov: 
•	prípravná fáza - doplňujúca štúdia realizovateľnosti a prípravy administratívnych podkladov pre realizáciu zámeru v základných oblastiach:
o	právna a legislatívna (návrh uznesenia vlády, návrh legislatívnych zmien, návrhy zmlúv na ošetrenie všetkých zmluvných vzťahov a pod.),
o	ekonomická (business case, plan cash flow akciovej spoločnosti, investičný plán a pod.),
o	projekt ďalšieho rozvoja telekomunikačnej siete (určenie smeru budovania telekomunikačnej siete z hľadiska potrebných finančných zdrojov a návrhov ich získania - PPP, štrukturálne fondy EÚ),
o	stratégia poskytovania služieb (rozhodnutie o poskytovaní služieb koncovým zákazníkom alebo len veľkoobchodným zákazníkom za nákladovo orientované ceny, resp. kombinácia, porovnanie so zahraničím),
•	uznesenie vlády SR o vytvorení štátnej akciovej spoločnosti zo Železničných Telekomunikácií, Bratislava o. z. a o vklade optických magistrál zo štátom ovládaných spoločností,
•	vytvorenie akciovej spoločnosti so 100% účasťou štátu z existujúcej organizačnej jednotky ŽT s jej súčasným majetkom a optickými a metalickými vedeniami,
•	vklad infraštruktúry zo subjektov, v ktorých má štát rozhodujúcu majetkovú účasť (optické vlákna a kolokačné priestory SEPS, NDS),
•	pripojenie a poskytovanie služieb orgánom verejnej správy za nákladové ceny na základe zmapovania organizácií štátnej, územnej samosprávy a verejných inštitúcií a z vykonanej analýzy využívaných komunikačných služieb,
•	realizácia projektu ďalšieho rozvoja telekomunikačnej siete,
•	vstup strategického partnera na princípe PPP,
•	rozširovanie portfólia služieb v súlade s trendmi na telekomunikačnom trhu založenom na sieťach budúcich generácií NGN - Next Generation Networks (napr. služba Triple play a ďalšie multimediálne služby).

2. Legislatívna časť
Právny rámec
V tejto časti sú odporúčania pre zmenu legislatívneho rámca na vytvorenie samostatného subjektu, v ktorom sú vyznačené požiadavky na zmenu legislatívy a to najmä:
•	v rezorte MDPT SR pre ŽSR existujúci zákon č. 258/1993 Z. z. o ŽSR a ďalšie všeobecné záväzné predpisy a dokumenty vydané MF SR - myslí sa tým dokumenty vydávané MF SR publikované vo Finančnom spravodajcovi so zreteľom na obsah ceny za používanie dopravnej cesty ,
•	príprava zmien príslušných zákonov za účelom delimitácie majetku a iniciovanie zmien v legislatíve o dopravnej ceste.
Účelom prílohy č. 1 zákona č. 258/1993 Z. z o ŽSR je určenie nutného rozsahu stavieb železničných dráh z hľadiska bezpečnosti, plynulosti a kultúry železničnej osobnej a nákladnej dopravy pri minimálnej ekonomickej náročnosti na výstavbu, prevádzku a údržbu dráh. Podkladom pre spracovanie prílohy bolo nariadenie Komisie EHS č. 2598/70 ešte z 18. 12. 1970, upresňujúcu prílohu 1 nariadenie Komisie EHS č. 1108/70 zo dňa 4. 6. 1970 o zavádzaní účtovného systému pre výdavky na infraštruktúru so zreteľom na železničnú cestnú dopravu a dopravu na vnútrozemských vodných cestách. 
Z uvedenej legislatívnej úpravy podľa predchádzajúceho stanoviska MDPT SR sú telekomunikačné zariadenia súčasťou dopravnej cesty vtedy, ak sú určené pre zariadenie železničnej dopravy a obsluhu, údržbu a správu dopravnej cesty:
•	telefónne analógové a digitálne ústredne, vrátane napájania elektrickou energiou,
•	koncové účastnícke zariadenia (telefóny, faxy, záznamové zariadenia a iné),
•	ďalekopisné zariadenia vrátane prípojok a napájania, 
•	analógové prenosové zariadenia vysokofrekvenčné a nízkofrekvenčné,
•	zariadenia transportnej siete s okruhmi pre zabezpečovacie zariadenia,
•	dátové zariadenia a štruktúrované kabeláže,
•	prístupové siete a zariadenia prístupových sietí (modemy a multipexory),
•	metalické diaľkové a miestne telekomunikačné káble s okruhmi pre riadenie dopravy a pre zabezpečovacie zariadenie, správu a obsluhu a údržbu dopravnej cesty.
Okrem hore uvedených zariadení sú súčasťou železničnej dopravnej cesty aj optické telekomunikačné káble a pevne umiestnené zariadenia, zriadené s podporou štátneho rozpočtu v uplynulom desaťročí (systém Kapsch a Alcatel).
Koncové zariadenia vrátane vonkajších prípojok, určené pre poskytovanie telekomunikačných služieb dopravcom a iným subjektom, umiestneným v prenajatých priestoroch v obvode dráhy alebo vnútorných organizačným jednotkám ŽSR, ktoré nemajú priamy vzťah k riadeniu železničnej dopravy, alebo ku správe, výstavbe, obsluhe a údržbe dopravnej cesty, nie sú súčasťou železničnej dopravnej cesty v zmysle §24 ods. 1 a prílohy č. 1 zákona o ŽSR, rovnako ako metalické miestne telekomunikačné káble, v ktorých nie sú prevádzkované okruhy pre zabezpečovacie zariadenia a telekomunikačné okruhy pre riadenie dopravy, správu, výstavbu, obsluhu a údržbu dopravnej cesty. Tieto zariadenia a káble môžu, ale nemusia byť vyčlenené z majetku spravovaného na železničnej dopravnej ceste.
§22 ods.1a zákona č. 656/2004 Z. z. o energetike dáva právo prevádzkovateľovi prenosovej sústavy zriaďovať a prevádzkovať telekomunikačnú sieť potrebnú na riadenie prevádzky sústavy a na zabezpečenie prenosu informácií potrebných na riadenie v súlade s osobitným predpisom. 
Optická telekomunikačná sieť Slovenskej elektrizačnej prenosovej sústavy je realizovaná prostredníctvom tzv. kombinovaných zemniacich lán (KZL) na vedeniach 220 a 400 kV. KZL, ktoré plnia v prvom rade ochranný prvok vedenia a iba sekundárne sú využité ako optické vedenia.  
Alt.1 – vyčlenenie optických vlákien
Z hľadiska povinnosti, ktorú ukladá zákon 656/2004 v §22, ods.2a spoločnosti SEPS zabezpečiť dlhodobú spoľahlivosť a bezpečnosť prevádzky prenosovej sústavy, bude potrebné pre vyčlenenie optických vlákien vytvoriť také kolokačné priestory, v ktorých bude možný prístup k optickým vláknam aj mimo objekty SEPS, ktoré sa nachádzajú v špeciálnom režime prevádzky. Toto by bolo možné riešiť výstavbou špeciálnych kontajnerov, ktoré by boli lokalizované tak, aby prístup k nim bol z dvoch strán a to jednak z objektu SEPS a takisto z miesta mimo objektu SEPS.
V mnohých prípadoch nebude možné vyčleniť optické vlákna z majetku SEPS fyzicky. Tento stav je daný tým, že niektoré profily optických káblov nachádzajúcich sa v KZL obsahujú len 8 optických vlákien, ktoré využíva SEPS, prípadne niektorý distribútor elektrickej energie v danom úseku pre zabezpečenie vlastnej prevádzky.
Jediná možnosť ako vyriešiť tento problém je zriadiť na voľných optických vláknach v KZL systémy vlnového multiplexu WDM, ktoré umožňujú multiplexovať optické signály v rôznych vlnových dĺžkach a tak prenášať naraz viac vlnových dĺžok na dvoch optických vláknach. Tým sa docieli zvýšená kapacita optickej siete v danom úseku a získa sa možnosť vyčleniť optické kanály pre účely novej telekomunikačnej infraštruktúry. Takéto „úzke“ miesto optickej trasy SEPS je v úseku Spišská Nová Ves -Lemešany (profil 8 optických vlákien). 
Pred zahájením činnosti akciovej spoločnosti bude potrebné viesť technicko-organizačné rokovania so zástupcami SEPS o zriadení a vyčlenení požadovaných optických kanálov a vytvorení špeciálnych kolokačných miest.
Alt.2 – prenájom optických vlákien
V prípade, že nebude možné docieliť dohodu so SEPS a vyčleniť požadované optické vlákna na koncových bodoch špecifikovanej trasy severnej magistrály, navrhujeme v 1. etape riešiť tento problém prenájmom optických vlákien od SEPS pre novú akciovú spoločnosť. Prenájom jedného páru optického vlákna stojí dnes 25 až 30Sk/1m/1rok podľa viazanosti prenájmu  5 až 10 rokov, čo pre cca 200km trasy predstavuje ročne prevádzkové náklady 6 mil. Sk. Pri kratšej viazanosti, napr. na jeden rok táto suma môže byť dvojnásobná. Súčasne však v tejto alternatíve budú sa musieť využiť všetky optické trasy NDS, aby sa nahradili chýbajúce časti severnej magistrály cca 200 km od spoločnosti SEPS. V druhej etape bude však potrebné prenajaté úseky od SEPS nahradiť výstavbou vlastných optických káblov, čo bude vyžadovať vysoké investičné náklady cca  100 mil. Sk na ich realizáciu a dlhšie časové obdobie vzhľadom na zdĺhavé územno-právne konania spojené s  chýbajúcou dĺžkou trasy cca 200 km.
Zákon č. 639/2004 Z. z. o Národnej diaľničnej spoločnosti a o zmene a doplnení zákona č. 135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách v znení neskorších predpisov špecifikuje v §2 prioritný infraštruktúrny majetok. Prioritným infraštruktúrnym majetkom sú diaľnice, cesty pre motorové vozidlá a cesty podľa schváleného plánu rozvoja diaľnic a ciest vymedzené osobitným predpisom. 
Pokiaľ vybudované optické káble patria do prioritného infraštruktúrneho majetku bude potrebné z úrovne MDPT SR inicializovať zmenu legislatívy zákona č.639/2004 Z. z. pretože na tomto majetku nie je možné podľa §2, ods.4 zriaďovať, alebo prevádzkovať iné stavby ako stavby slúžiace účastníkom cestnej premávky.
Pokiaľ vybudované optické káble nepatria do prioritného infraštruktúrnemo majetku, potom na prevod majetkovej účasti štátu na podnikaní NDS sa vzťahuje zákon č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby a nevzťahuje sa na prioritný majetok podľa §2 ods.2. Špecifikáciu prioritného infraštruktúrneho majetku určuje podľa §2 ods.3 MDPT SR. 
Pred zahájením činnosti akciovej spoločnosti bude potrebné zo strany MDPT SR špecifikovať do ktorej kategórie majetku patria optické káble. V prípade že optické káble patria do prioritného infraštruktúrneho majetku, potom bude potrebné iniciovať zmenu zákona č. 639/2004 tak, aby bolo možné vyčleniť požadované optické vlákna v dĺžke cca 40 km (alt.1), alebo 240 km (alt.2).
Vzhľadom na možné alternatívy, ktoré sú uvažované pri spoločnosti SEPS, a.s., musí byť pre alt. 2 vyčlenený podstatne vyšší rozsah optických vlákien zo spoločnosti NDS pre novú akciovú spoločnosť  a to v dĺžke 240 km. Súčasne budú musieť byť dobudované úseky trasy optických káblov spolu cca 50 km na ich priblíženie k špecifikovaným koncom optickej trasy spoločnosti SEPS, ktorá je väčšinou mimo diaľnice D1 a tým aj optických trás spoločnosti SEPS. Alternatíva 2 však počíta aj s tým, že bude dobudovaná diaľnica D1 s optickým káblom v úseku Ivachnová –Važec v dĺžke cca 85 km.
V prípade, že štúdia realizovateľnosti preukáže neriešiteľnosť navrhovaného spôsobu alt. 2 kombinácie vyčlenených trás spoločnosti NDS v rozsahu 240 km a prenájmu určitej časti trasy cca 
200 km spoločnosti SEPS, bude potrebné prenajať od SEPS jeden pár vlákien v dĺžke cca 400 km.
Konečné riešenie participácie SEPSu bude riešiť až štúdia realizovateľnosti.
Vzájomné zmluvné záväzky vytvorenej spoločnosti so ŽSR
Záväzky ŽT voči ŽSR:
•	dobudovať a zaokruhovať chrbtovú optickú sieť na severe aj s ohľadom na potreby ŽSR,
•	uspokojovať všetky telekomunikačné potreby ŽSR,
•	poskytovať dostatočné kapacity pre oznamovaciu a zabezpečovaciu techniku ŽSR.
Záväzky ŽSR voči ŽT:
•	právo využívať všetky nehnuteľnosti ŽSR (priestory pre telehousing, stĺpy a pod.) na umiestňovanie telekomunikačnej techniky a budovanie prístupovej a transportnej infraštruktúry,
•	zmluvný zákaz, prenajímať alebo budovať siete alebo časti infraštruktúry alebo nehnuteľnosti akýmkoľvek iným subjektom poskytujúcim telekomunikačné služby bez výslovného súhlasu ŽT.

3. Technologická časť
Technologická časť sa zaoberá nasledovnou problematikou, ktorá je bližšie popísaná v jednotlivých prílohách:
•	analýzou súčasného stavu využívania chrbtových komunikačných sietí v organizáciách, v ktorých má štát väčšinový podiel - príloha č. 1,
•	návrhom efektívnejšieho využívania pre občanov, štátnu a verejnú správu - príloha č. 2,
•	návrhom nových spôsobov budovania prístupovej infraštruktúry - príloha č. 3,
•	prehľadom aktuálnych riešení tejto problematiky v Českej republike - príloha č. 4.

Štúdia je spracovaná tak, aby navrhla vláde SR odporúčania:

•	pre efektívne využitie elektronickej komunikačnej infraštruktúry vlastnenej subjektami, v ktorých má štát majoritný vlastnícky podiel,
•	na nové spôsoby budovania prístupovej infraštruktúry a efektívne využívanie už existujúcej infraštruktúry vlastnenej štátom.
Hlavným zámerom je navrhnúť riešenia pre vytvorenie konkurenčného prostredia, ktoré umožní poskytovať verejnej správe služby elektronickej komunikačnej infraštruktúry za nákladové ceny. V 1. etape navrhujeme vytvoriť taký subjekt, v ktorom budú vystupovať organizácie, ktoré majú 100% účasť vlastníctva štátu. V tejto etape navrhujeme vytvoriť chrbtovú optickú sieť z dostupných optických trás a vlákien, ktoré poskytnú tieto organizácie.
Návrh efektívnejšieho využívania pre občanov, štátnu a verejnú správu
Ak chceme navrhnúť efektívny model využívania komunikačnej infraštruktúry musíme najprv špecifikovať skupinu pre ktorú bude tento model využívaný.
Štruktúra orgánov verejnej správy je zobrazená na tejto schéme:

Verejná správa

Štátna správa

Územná samospráva

Verejné inštitúcie

Regionálna správa
-VÚC

Miestna správa
-mestá a obce

Pod verejnou správou na tieto účely rozumieme tieto inštitúcie:
•	Ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy,
•	Orgány štátnej správy a orgány miestnej štátnej správy,
•	Orgány územnej samosprávy, obce a samosprávne kraje - VÚC, mestské magistráty,
•	Právnické osoby zriadené zákonom, ktoré vyvíjajú činnosť vo verejnom záujme,
•	Základné školy, stredné školy a vysoké školy,
•	Nadácie, neziskové organizácie, neinvestičné fondy,
•	Agentúry, asociácie, združenia a spoločnosti vykonávajúce činnosť vo verejnom záujme (BESIP, VÚS, TASR, atď.),
•	Knižnice,
•	Iné právnické osoby vykonávajúce činnosť vo verejnom záujme.

Za verejné inštitúcie sa považujú právnické osoby zriadené zákonom a ostatné právnické osoby verejného sektoru, vykonávajúce najmä činnosť vo verejnom záujme. 
Organizačný návrh pre vytvorenie efektívnej infraštruktúry
V návrhu vychádzame z toho že návrh využiteľnosti sietí a služieb v počiatočnom štádiu by mal byť navrhnutý pre orgány štátnej správy. V druhom štádiu pre orgány územnej samosprávy ako sú  regionálne správy a miestne samosprávy. Následne pre verejné inštitúcie, školy, knižnice, zdravotníctvo, atď. Až po spustení pilotného projektu bude tento návrh zaoberať prístupom pre širokú verejnosť.
Podľa modelu a skúseností spoločnosti České dráhy - Telematika (pozri prílohu č. 4), ktorá sa úspešne etablovala na českom telekomunikačnom trhu, ako druhá najväčšia telekomunikačná infraštruktúra v Českej republike, navrhujeme na Slovensku vytvoriť akciovú spoločnosť so 100% účasťou štátu. Takáto spoločnosť by mala zabezpečovať požadované služby s konkurenčnými cenami na trhu pre definované subjekty.
MDPT SR navrhuje založiť akciovú spoločnosť so 100 % účasťou štátu. Vkladom ŽSR by bola infraštruktúra miestna a diaľková vrátane káblovodov, telekomunikačná technika, budovy a miestnosti s vecnými bremenami, pozemky. Akciová spoločnosť bude mať výhradné právo aj na budovanie optických trás pre telekomunikačné využitie v dopravnej ceste. Vkladom SEPS a NDS do majetku novej akciovej spoločnosti budú dohodnuté optické vlákna a optické kanály. 
Podrobnejší popis organizačného návrhu je popísaný v prílohe č. 2.
Predmet činnosti
Novozaložená akciová  spoločnosť by začala poskytovať služby podľa §12 a §13 zákona č. 610/2003 Z. z. o elektronických komunikáciách na základe všeobecného povolenia po splnení oznamovacej povinnosti podľa §14 na TÚ SR.
Súbežne s vytvorením akciovej spoločnosti navrhujeme zahájiť proces projektu PPP verejno-súkromného partnerstva, ktorý sa bude vyznačovať transparentnosťou výberu partnera a bude orientovaný na financovanie zo štrukturálnych fondov Európskej únie.  
Pôvodná akciová spoločnosť so 100% účasťou štátu by sa po vytvorení PPP pretransformovala do spoločnosti PPP. Tak ako pôvodná spoločnosť, tak aj PPP by zabezpečovala požadované služby s nákladovými cenami na trhu pre verejnú správu. Neskôr by sa táto spoločnosť mohla stať poskytovateľom služieb s konkurenčnými cenami aj pre komerčne orientované subjekty a tak vytvoriť konkurenčné prostredie na slovenskom telekomunikačnom trhu.
Technický návrh chrbtovej komunikačnej infraštruktúry
Vzhľadom na geografickú rozľahlosť optických trás jednotlivých subjektov, ktoré prichádzajú do úvahy pri zostavení chrbtovej siete je potrebné uvažovať s dvomi etapami jej realizácie. V prvej etape navrhujeme vytvoriť chrbtovú infraštruktúru, ktorá bude pozostávať z optických vlákien zúčastnených subjektov a z investícií na prenosové zariadenia pomocou ktorých sa dosiahne prepojenie úsekov s nedostatkom optických vlákien. V druhej etape navrhujeme vytvoriť optickú prenosovú sieť, ktorá bude obsahovať vlastné investície v rámci spoločnosti PPP.
Financovanie, investície, riziká
1. etapa – alt. 1
V 1. etape podľa alt. 1 vytvorí sa akciová spoločnosť zo subjektov ŽSR, SEPS a NDS, v ktorých má štát 100% podiel a nie sú potrebné dodatočné investície, pretože sa využije už existujúca infraštruktúra subjektov, do ktorej štát  už vynaložil investičné prostriedky v minulosti. V štúdii realizovateľnosti bude navrhnuté konečné riešenie. 
1. etapa – alt. 2
V 1. etape podľa alt. 2 vytvorí sa akciová spoločnosť len zo subjektov ŽSR a NDS, v ktorých má štát 100% podiel. Pretože sa nebude môcť využiť celá už existujúca infraštruktúra spoločnosti SEPS budú potrebné dodatočné finančné prostriedky. V štúdii realizovateľnosti bude navrhnuté konečné riešenie.
2. etapa 
Zabezpečenie financovania predmetného projektu v 2. etape by malo byť formou verejno-súkromného partnerstva - PPP, ktoré poskytuje nové možnosti budovania telekomunikačnej infraštruktúry vo verejnom záujme, s využitím súkromných zdrojov financovania za súčasného zvýšenia efektívnosti z pohľadu verejnej správy. Táto časť čerpá z dokumentu MF SR "Politika pre realizáciu projektov verejno-súkromných partnerstiev (PPP)" z 9. 11. 2005.
Najdôležitejšou charakteristickou črtou PPP je, že ide súčasne o významnú investíciu a dlhodobé poskytovanie služieb. Súkromný partner by zabezpečoval financovanie a výstavbu investične náročnej telekomunikačnej infraštruktúry a súčasne ako protihodnotu by dostal právo na prevádzku poskytovania služieb prostredníctvom tejto infraštruktúry.
Uvažované PPP by mal spĺňať nasledovnú charakteristiku:
•	súkromný partner bude zabezpečovať výstavbu infraštruktúry a  ako protihodnotu poskytne služby spojené s týmto dielom za  platby od jeho používateľov alebo verejného partnera,
•	súkromný partner a verejný sektor si rozdelia jednotlivé riziká, ktoré sú spojené s výstavbou a prevádzkovaním diela,
•	pri PPP ide o dlhodobé vzťahy.
Záver a zhodnotenie návrhu
Na základe vykonaných analýz počas spracovania tejto štúdie MDPT SR chce model spoločnosti, v ktorej bude mať štát 100% účasť, do ktorej však vláda SR nemusí nič investovať. Navrhujeme vykonať nasledovný postup:

•	Vláda SR vytvorí akciovú spoločnosť so 100% štátnym vlastníctvom so základným imaním rozdeleným medzi viacero akcií s garanciou nakladania s majetkom voči štátu.
•	Základom akciovej spoločnosť budú Železničné telekomunikácie, odštepný závod Železníc Slovenskej Republiky s jej súčasným majetkom a optickými a metalickými vedeniami. Táto jednotka v súčasnosti tvorí samostatnú organizačnú jednotku s procesným riadením a kompletným portfóliom telekomunikačných služieb na území Slovenska. 
•	Spoločnosti, v ktorých má štát 100% majetkovú účasť SEPS (len v alt. 1), NDS vložia do akciovej spoločnosti špecifikovanú infraštruktúru, ktorá bude pozostávať z optických vlákien a kolokačných priestorov.
•	Akciová spoločnosť zmluvne vysporiada obchodno-právne vzťahy so ŽSR, NDS a SEPS (len v alt. 1).
•	Akciová spoločnosť si prenajme chýbajúce úseky optických trás od spoločnosti SEPS (len alt. 2) Zaokruhuje kostrovú optickú sieť v miestach s nedostatočnou kapacitou voľných optických vlákien. 
•	Akciová spoločnosť zaháji pripájanie a poskytovanie služieb orgánom verejnej správy. Pritom bude využívať existujúce optické pripojenia orgánov štátnej správy prostredníctvom metropolitných optických sietí najmä v Bratislave a ďalších mestách. Na pripájanie využije tiež metropolitné siete ŽSR v Bratislave  v Košiciach. V niektorých prípadoch pre „poslednú míľu“ bude využívať prenájom dostupných technologických riešení od alternatívnych operátorov.
•	Akciová spoločnosť dobuduje a zaokruhuje chrbtovú optickú sieť vrátane vlnového multiplexu s vysokou hustotou vlnových dĺžok - Dense Eavelenght Division Multiplexing (ďalej len „DWDM“) v miestach s nedostatočnou kapacitou voľných optických vlákien.
•	Vláda SR rozhodne o vstupe strategického partnera do akciovej spoločnosti na princípe PPP.
•	Akciová spoločnosť sa zmení na spoločnosť typu PPP a bude realizovať projekt ďalšieho rozvoja telekomunikačnej siete. Zaháji investičnú dostavbu optickej siete pre oblasti, kde nie sú dostupné optické vlákna, prístupové siete a výstavbu optickej prenosovej siete prostredníctvom optických vlnových systémov DWDM. 
•	Spoločnosť PPP rozšíri portfólio služieb v súlade s trendmi na telekomunikačnom trhu založenom na sieťach budúcich generácií NGN (Next Generation Networks).
Časový harmonogram hlavných úloh:
Rok 2006 (3 mesiace)
•	Zabezpečiť vypracovanie štúdie realizovateľnosti za účelom právnej a finančnej analýzy so zámerom vytvoriť akciovú spoločnosť so 100% majetkovou účasťou štátu.
Rok 2006 (6 mesiacov)
•	Rozhodnutie vlády SR o vzniku akciovej spoločnosti so 100% účasťou štátu, ktorej základom akciovej spoločnosti budú Železničné telekomunikácie, odštepný závod ŽSR s jej súčasným majetkom a optickými a metalickými vedeniami.
Rok 2006 (3 mesiace)
•	Zmluvné vysporiadanie obchodno-právnych vzťahov akciovej spoločnosti so ŽSR a so SEPS a NDS.
•	Akciová spoločnosť zabezpečí prevádzkové a investičné zabezpečenie optickej infraštruktúry v chrbtovej sieti a v prístupových sieťach.
Rok 2007
•	Akciová spoločnosť zaháji poskytovanie služieb verejnej správe. 
Rok 2007 (6 mesiacov)
•	Rozhodnutie vlády SR o ďalšej forme spoločnosti, o vstupe strategického partnera do spoločnosti na princípe PPP.
Rok 2008
•	Poskytovanie služieb novou spoločnosťou PPP verejnej správe a  realizácia projektu ďalšieho rozvoja telekomunikačnej siete vrátane prístupových sietí v súlade s trendmi na telekomunikačnom trhu aj pre občanov Slovenskej republiky.