TABUĽKA ZHODY 
návrhu zákona
s právom Európskych spoločenstiev a s právom Európskej únie

Právny akt ES / EÚ	Právne predpisy Slovenskej republiky	
•	Smernica Rady 89/48/EHS z 21. decembra 1988 o všeobecnom systéme uznávania vysokoškolských diplomov udeľovaných po ukončení minimálne trojročného odborného vzdelávania a prípravy
•	Smernica Rady 92/51/EHS z 18. júna 1992 o druhom všeobecnom systéme uznávania odborného vzdelania a prípravy, dopĺňajúca Smernicu Rady 89/48/EHS; Smernica Komisie 94/38/ES z 26. júla 1994 meniaca Prílohy C a D k Smernici Rady 92/51/EHS o druhom všeobecnom systéme uznávania odborného vzdelania a prípravy, dopĺňajúca Smernicu Rady 89/48/EHS, (Oficiálny preklad CPJ SIAP);
•	Smernica Komisie 95/43/ES z 20. júla 1995 k Smernici Rady 92/51/EHS o druhom všeobecnom systéme uznávania odborného vzdelania a prípravy, dopĺňajúca Smernicu Rady 89/48/EHS, dopĺňa prílohy (Oficiálny preklad CPJ SIAP)
•	Smernica Komisie 97/38/EÚ z 20. júna 1997, pozmeňujúca Prílohu C k Smernici Rady 92/51/EHS o druhom všeobecnom systéme uznávania odborného vzdelania a prípravy dopĺňajúca Smernicu Rady 89/48/EHS, dopĺňa prílohy (Oficiálny preklad CPJ SIAP);
•	Smernica Komisie 2000/5/ES z 25. februára 2000, ktorá mení a dopĺňa Prílohy C a D Smernice Rady 92/51/EHS o druhom všeobecnom systéme uznávanie odborného vzdelania a prípravy dopĺňajúca Smernicu Rady 89/48/EHS;
•	Smernica Európskeho parlamentu a rady 2001/19/ES zo 14.5.2001,ktorou sa menia adopĺňajúsmernice rady 89/48/EHS a 92/51/EHS o všeobecnom systéme uznávania odborných kvalifikácií a smernice rady 77/452/EHS, 77/453/EHS, 78/686/EHS, 78/687/EHS, 78/1026/EHS, 78/1027/EHS, 80/154/EHS,80/155/EHS, 85/384/EHS, 85/432/EHS, 85/433/EHS a 93/16/EHS,týkajúce sa povolania sestry, zodpovednej za všeobecnú starostlivosť, zubného lekára, veterinárneho lekára, pôrodnej asistentky, architekta,farmaceuta a lekára.
	•	Zákon č. 131/2002 Z.z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov
•	Zákon č. 477/ 2002 Z.z. o uznávaní odborných kvalifikácií a o doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov
•	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR č.215/1995 Z.z. o geodézii a kartografii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov
•	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR č.216/1995 Z. z. o Komore geodetov a kartografov
•	Vyhláška ÚGKK SR č. 178/1996 Z. z., ktorou sa vykonáva zákon NR SR o geodézii a kartografii
	
1	2	3	4	5	6	7	8	9	10	
Článok
(Č, O, V, P)	
Text	Spôsob trans-pozície	Číslo	Článok
(Č,  §, O, V, P)	Text	
Zhoda	Administratívna infraštruktúra	Poz-námky	Štádium legislatívneho  procesu	
Č: 1

P: a	Pre účely tejto smernice budú platiť nasledovné  definície:
a) diplom: akýkoľvek diplom, osvedčenie alebo iný dôkaz o formálnej kvalifikácii alebo akýkoľvek súbor takých diplomov, osvedčení alebo iných dôkazov:

ktorý bol udelený kompetentnou organizáciou niektorého členského štátu označený v súlade s jeho vlastnými zákonmi, reguláciami alebo administratívnymi ustanoveniami;

ktorý preukazuje, že držiteľ úspešne skončil  pomaturitný kurz aspoň trojročného trvania, alebo kurz rovnakého trvania popri zamestnaní, na univerzite alebo ustanovizni vyššieho vzdelávania alebo inej ustanovizni podobnej úrovne a tam, kde je to aktuálne, že úspešne ukončil odbornú prípravu požadovanú v pomaturitnom kurze a;

ktorý preukazuje, že držiteľ má profesionálnu kvalifikáciu požadovanú na začatie alebo vykonávanie regulovanej profesie v tom členskom štáte,

za predpokladu, že vzdelanie a školenie potvrdené diplomom, osvedčením alebo iným dôkazom formálnej kvalifikácie bolo absolvované hlavne v rámci Spoločenstva, alebo jeho držiteľ má trojročnú odbornú skúsenosť potvrdenú  členským štátom, ktorý uznal diplom, osvedčenie alebo iný dôkaz o formálnej kvalifikácii z tretej krajiny.

S nasledovným sa bude zaobchádzať rovnakým spôsobom ako s diplomom, v rámci významu prvého pododseku: akýkoľvek diplom, osvedčenie alebo iná formálna kvalifikácia alebo akýkoľvek súbor takých diplomov, osvedčení alebo iného dôkazu udeleného kompetentnou organizáciou v niektorom členskom štáte, ako sú udelené pri úspešnom ukončení vzdelania a odborného výcviku  získaného v spoločenstve a uznané kompetentnou organizáciou v tom členskom štáte ako  rovnocenné a ak  zaručujú rovnaké práva vo vzťahu k začatiu a vykonávaniu regulovanej profesie v tom členskom štáte;	N

N

N

N

N

N	Zákon o vysokých školách a o  zmene a doplnení niektorých zákonov, zákon o 
výchove a vzdelávaní v 
školách a školských zariadeniach

Zákon o vysokých školách a o 
zmene a
doplnení niektorých zákonov

	Č: 2
P: d

Č:61
O:2

Č: 64
O: 1

Č: 64
O: 2

Č: 64
O: 3

Č: 64
O: 4

	Na účely tohto zákona vysokoškolský diplom je doklad o vzdelaní 
1. vydaný príslušným orgánom členského štátu, a 
1a. potvrdzuje, že  jeho držiteľ úspešne ukončil 
     1a1. aspoň trojročné denné štúdium na vysokej škole, alebo 
     1a2. aspoň trojročné denné štúdium na inej vzdelávacej ustanovizni, ktorá je zriadená podľa právnych predpisov príslušného členského štátu, a je podľa týchto predpisov postavená na roveň tejto školy, alebo
     1a3. aspoň trojročnému dennému štúdiu zodpovedajúce externé štúdium na vysokej škole, 

alebo 
     1a4. aspoň trojročnému dennému štúdiu zodpovedajúce externé štúdium na inej vzdelávacej ustanovizni, ktorá je zriadená podľa právnych predpisov príslušného členského štátu, a je podľa týchto predpisov postavená na roveň tejto školy, a
1b. ak je to potrebné, že je jeho držiteľ ukončil aj ďalšie odborné vzdelávanie a,
1c. potvrdzuje, že jeho držiteľ má odbornú kvalifikáciu požadovanú na výkon príslušného povolania v tom členskom štáte,  ktorý ho vydal, alebo. je vydaný:

2a. príslušným orgánom členského štátu, ak je vydaný na základe úspešného ukončenia nadpolovičnej  časti štúdia v Európskej únii alebo, 
2b. mimo Európskej únie, 
2b1. ak je uznaný príslušným orgánom členského štátu ako rovnocenný, a 
2b2. ak sa držiteľ preukázal trojročnom odbornou praxou potvrdenou príslušným orgánom členského štátu, ktorý uznal jeho vysokoškolský diplom, alebo
2c. po úspešnou ukončení štúdia v Európskej únii a uznaný príslušným orgánom členského štátu, pričom sa držiteľovi tohto dokladu priznali rovnaké práva na výkon regulovaného povolania v tom členskom štáte,   

Dokladom o riadnom skončení štúdia akreditovaného študijného programu a o získaní príslušného akademického titulu je vysokoškolský diplom a vysvedčenia o štátnych skúškach.

Doklady o absolvovaní štúdia študijného programu v študijnom odbore sú
a)	vysokoškolský diplom,
b)	vysvedčenie o štátnej skúške, 
c)	dodatok k diplomu.

Vysokoškolský diplom je doklad o absolvovaní štúdia študijného programu v príslušnom študijnom odbore a o udelení titulu. Vydáva ho vysoká škola. Na vysokoškolskom diplome sa uvádza meno absolventa, matričné číslo diplomu, názov vysokej školy, názov študijného odboru, názov študijného programu, podľa ktorého sa štúdium uskutočňovalo, názov fakulty, ak sa študijný program uskutočňoval na fakulte, akademický titul a ďalšie údaje určené vysokou školou. 
Vysokoškolský diplom sa odovzdáva spravidla pri akademickom obrade.

Vysvedčenie o štátnej skúške je doklad o vykonanej štátnej skúške, jej súčastiach a jej výsledku. Vydáva ho vysoká škola.

Dodatok k diplomu je doklad, ktorý obsahuje podrobnosti o absolvovanom študijnom programe. Údaje, ktoré musí dodatok k diplomu obsahovať ustanovuje všeobecné záväzný právny predpis (Č 64 ods. 4). Dodatok k diplomu vydáva vysoká škola. Absolvent dostane dodatok k diplomu súčasne s diplomom.	Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú
	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky			
Č: 1
P: b	/b/ hostiteľský členský štát: ktorýkoľvek členský štát, v ktorom štátny príslušník niektorého členského štátu sa uchádza o výkon profesie  podliehajúcej regulácii  v tom členskom štáte,   ktorý je iný ako ten, v ktorom získal svoj diplom alebo prvýkrát vykonával príslušnú profesiu;	N				Ú		Slovenská republika v celom texte zákona.		
Č: 1
P: c
P: d	/c/ regulovaná profesia: regulovaná profesionálna činnosť alebo rozsah činností, ktoré predstavujú túto profesiu v niektorom členskom štáte;

/d/ regulovaná profesijná činnosť:  profesijná činnosť, pokiaľ začatie alebo vykonávanie takejto činnosti, alebo jednej z jej spôsobov vykonávania v členskom štáte predpokladá priamo či nepriamo v zmysle zákonov, smerníc alebo administratívnych ustanovení vlastnenie diplomu. Nasledovné bude osobitne predstavovať spôsob vykonávania regulovanej profesijnej činnosti:

vykonávanie činnosti na základe profesijného titulu, pokiaľ používanie takého titulu je vyhradené pre držiteľa diplomu podmieneného zákonmi, smernicami alebo administratívnymi ustanoveniami;

vykonávanie profesijnej činnosti týkajúcej sa zdravia, pokiaľ odmena a/alebo náhrada za takú činnosť podlieha  vlastneniu diplomu, na základe opatrení  zameraných na sociálnu istotu vo vnútroštátnom meradle;

Tam, kde neplatí prvý pododsek, profesijná činnosť bude pokladaná za regulovanú profesijnú činnosť, ak ju vykonávajú členovia nejakého združenia alebo organizácie, účelom ktorej je osobitne podporovať a udržiavať vysoký štandard príslušnej odbornej oblasti a ktorá na dosiahnutie tohto cieľa je uznávaná v osobitnej forme niektorým členským štátom a:

- udeľuje diplom svojim členom,

- zabezpečuje, že jej členovia rešpektujú pravidlá profesijného správania, ktoré je predpísané a;

- prepožičiava im právo používať titul alebo  poverovací list alebo  mať prospech zo štatútu zodpovedajúcemu tomuto diplomu.	N		Č: 2
P: b	Na účely tohto zákona 
b) regulované povolanie je povolanie, odborná činnosť alebo skupina odborných činností,  výkon ktorých je podmienený splnením kvalifikačných predpokladov podľa osobitných predpisov 7) ;  regulované povolanie možno vykonávať najmä  na základe profesného titulu alebo označenia povolania, ako aj  na základe členstva v komore alebo inej profesnej organizácii, ktoré sú uvedené v prílohe č. 2.	Ú				
Č: 1
V:	Neúplný zoznam združení alebo organizácií, ktoré pri prijatí tejto smernice spĺňajú podmienky druhého pododseku sa nachádza  v prílohe. Kedykoľvek členský štát  uzná nejakého združenie alebo organizáciu v zmysle druhého pododseku, bude o tom informovať komisiu, ktorá uverejní túto informáciu v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev.	N			Príloha č. 2 k zákonu č. 477/2002 Z. z. 	Ú				
Č: 1
P: e	/e/  profesijné skúsenosti: skutočné a legálne vykonávanie príslušnej profesie v niektorom členskom štáte;	N		Č:2
P: h	Na účely tohto zákona
h) odborná prax je vykonávanie príslušného povolania v členskom štáte podľa právnych predpisov členského štátu.	Ú				
Č: 1
P: f	/f/ adaptačné obdobie: vykonávanie regulovanej profesie v hostiteľskom štáte so zodpovednosťou kvalifikovaného člena tejto profesie, pričom takéto obdobie kontrolovanej praxe je  pravdepodobne doplnené ďalšou odbornou prípravou. Toto obdobie kontrolovanej praxe bude predmetom vyhodnotenia.  Podrobné pravidlá usmerňujúce adaptačné obdobie a jeho vyhodnotenie ako aj štatút  kontrolovaného migranta  budú stanovené kompetentnou organizáciou v hostiteľských štátoch;

/g/ skúška spôsobilosti: test obmedzený na odborné vedomosti uchádzača, vypracovaný kompetentnými organizáciami hostiteľskej krajiny s cieľom zhodnotiť schopnosť uchádzača vykonávať regulovanú profesiu v danom členskom štáte.

Aby sa  umožnilo vykonať tento test, kompetentné organizácie zostavia zoznam  predmetov, ktoré na základe porovnania vzdelávania a odbornej prípravy požadovaných v členskom štáte a ktoré získal uchádzač, nie sú pokryté diplomom alebo iným dôkazom o formálnej kvalifikácii  uchádzača.

Skúška spôsobilosti musí zohľadniť skutočnosť, že uchádzač je kvalifikovaný odborník v pôvodnom členskom štáte, odkiaľ pochádza. Bude sa týkať predmetov vybraných z uvedeného zoznamu, ktorých ovládanie je rozhodujúce pre schopnosť výkonu danej profesie v hostiteľskej krajine. Test môže tiež zahrnovať vedomosti o odborných pravidlách, ktoré sa môžu uplatniť pre dané činnosti v hostiteľskom členskom štáte. Podrobná aplikácia skúšky spôsobilosti bude určená kompetentnými organizáciami toho štátu s meritórnym prihliadnutím na pravidlá zákona spoločenstva.

Štatút uchádzača v hostiteľskom členskom štáte, ktorý si želá pripraviť sa na  skúšku spôsobilosti v tom štáte, bude určený kompetentnými organizáciami  tohto 
štátu.	N

N

N

N

N

N

	

	Č: 2
P: k

Č: 16
O: 4

Č: 16
O:5

Č: 16
O: 6
Č:2 p:j

Č:16
O:1

Č:16
O:3
	Na účely tohto zákona 
k) adaptačné obdobie je obdobím vykonávania regulovaného povolania v pracovnom pomere alebo na základe dohody o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru v Slovenskej republike pod  dohľadom kvalifikovaného príslušníka daného povolania; súčasťou adaptačného obdobia môže byť i ďalšie odborné vzdelávanie. 

Príslušné orgány určia podrobné požiadavky na adaptačné obdobie žiadateľa. Do úvahy pritom berú jeho osobné predpoklady a skutočnosť, že ide o kvalifikovaného príslušníka daného povolania z iného členského štátu.

Súčasťou adaptačného obdobia môže byť aj ďalšie odborné vzdelávanie.

Splnenie požiadaviek adaptačného obdobia vyhodnotia príslušné orgány v spolupráci s profesnými organizáciami.
Na účely tohto zákona
j) skúška spôsobilosti je skúška zameraná na posúdenie odborných vedomostí a schopností žiadateľa vo vzťahu k príslušnému regulovanému povolaniu,

Vykonanie skúšky spôsobilosti a absolvovanie adaptačného obdobia zabezpečujú príslušné orgány  v spolupráci s profesnými organizáciami a  vzdelávacími ustanovizňami alebo inými inštitúciami ustanovenými zákonom, ktoré uskutočňujú vzdelávanie a ďalšie vzdelávanie kvalifikovaných príslušníkov daného povolania.

Príslušné orgány alebo ministerstvo školstva určia, ktoré vyučovacie predmety nie sú obsiahnuté v  doklade o vzdelaní žiadateľa, pričom sa sústredia iba na vyučovacie  predmety zásadného významu pre výkon príslušného regulovaného povolania. Skúška spôsobilosti môže zahŕňať aj právne predpisy Slovenskej republiky, vrátane pravidiel etického správania sa stanovených pre výkon príslušného regulovaného povolania. Môže mať písomnú, ústnu a praktickú časť.	Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a ostatné príslušné orgány podľa Č 2 písm. i) návrhu zákona

Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušné orgány podľa Č 2 písm. i)

			
Č: 2
V: 1	Táto smernica sa bude vzťahovať na ktoréhokoľvek štátneho príslušníka členského štátu, ktorý si želá vykonávať regulovanú profesiu v hostiteľskom členskom štáte v samostatnom zárobkovom postavení alebo ako zamestnanec.	N		Č: 1
O: 2	Tento zákon sa vzťahuje na občanov členských štátov, ktorí chcú vykonávať regulované povolanie v Slovenskej republike ako fyzické osoby oprávnené na výkon podnikateľskej činnosti1) alebo v obdobnom postaveni2) alebo ako zamestnanci3) (ďalej len „žiadateľ“), okrem povolania lekára, zubného lekára, veterinárneho lekára, farmaceuta, architekta, zdravotnej sestry a pôrodnej asistentky,   odborných činností uvedených v prílohe č. 1 a živnosti v zoznamoch I až V4). 	Ú				
Č: 2
V: 2	Táto smernica sa nebude vzťahovať na profesie, ktoré sú predmetom samostatnej smernice stanovujúcej opatrenia na vzájomné uznávanie diplomov členskými štátmi.	N		Č: 1
O: 2	Tento zákon sa vzťahuje na občanov členských štátov, ktorí chcú vykonávať regulované povolanie v Slovenskej republike ako fyzické osoby oprávnené na výkon podnikateľskej činnosti1) alebo v obdobnom postaveni2) alebo ako zamestnanci3) (ďalej len „žiadateľ“), okrem povolania lekára, zubného lekára, veterinárneho lekára, farmaceuta, architekta, zdravotnej sestry a pôrodnej asistentky,   odborných činností uvedených v prílohe č. 1 a živnosti v zoznamoch I až V4).	Ú				
		N	Zákon NR SR č. 216/1995
Z. z. o Komore geodetov a kartografov	Č - 1
O - 1

O - 2

O - 3	Zriaďuje sa Komora geodetov a kartografov so sídlom v Bratislave (ďalej len "komora").

Komora je samosprávna stavovská organizácia, ktorá združuje geodetov a kartografov, ktorí autorizačne overujú vybrané geodetické a kartografické činnosti (ďalej len "autorizovaný geodet a kartograf").

Komora je právnickou osobou.	Ú	Komora geodetov a kartografov			
Č: 3
V: 1	Ak je v hostiteľskom členskom štáte začatie výkonu alebo vykonávanie regulovanej profesie podmienené vlastníctvom diplomu, kompetentná organizácia nemôže z dôvodov neprimeranej kvalifikácie odmietnuť schváliť štátnemu príslušníkovi členského štátu začať  alebo vykonávať tú profesiu za rovnakých podmienok, aké stanovuje vlastným štátnym príslušníkom:	N		Č: 3
O: 1	Ak sa v Slovenskej republike na výkon regulovaného povolania požaduje vysokoškolské vzdelanie, žiadateľ spĺňa predpísané kvalifikačné predpoklady vtedy, ak	Ú				
Č: 3
P: a	ak je uchádzač držiteľom
diplomu, ktorý bol udelený v členskom štáte a ktorý sa  
vyžaduje v ďalšom členskom
štáte pre začatie vykonávania
alebo vykonávanie príslušnej
profesie na jeho území; alebo
	N		Č: 3
O: 1
P: a	a) je držiteľom vysokoškolského diplomu podľa Č 2 písm. d) , alebo	Ú				
		N	Zákon NR SR č.215/1995 Z.z. o geodézii a kartografii	Č: 5
O:1	Spôsobilosť vykonávať geodetické a kartografické činnosti má fyzická osoba, ktorá má úplné vysokoškolské vzdelanie v odbore geodézie a kartografie, úplné stredné geodetické a kartografické vzdelanie alebo rozhodnutie o uznaní odbornej kvalifikácie vydané podľa osobitného predpisu. 2b)	Ú	Úrad geodézie, kartografie a katastra SR			
				O:2

O: 3	Spôsobilosť vykonávať geodetické a kartografické činnosti podľa osobitného predpisu2c) má fyzická osoba, ktorá spĺňa podmienky podľa odseku 1 a má tri roky praxe v odbore, alebo má prax  v odbore uznanú podľa rozhodnutia vydaného na základe osobitného predpisu. 2b).
Spôsobilosť vykonávať geodetické a kartografické činnosti podľa osobitného predpisu2c) má právnická osoba, ktorej zodpovedný zástupca spĺňa podmienky podľa odseku 1 a má tri roky praxe v odbore, alebo má prax  v odbore uznanú podľa rozhodnutia vydaného na základe osobitného predpisu.	Ú	Úrad geodézie, kartografie a katastra SR			
		N	  

Zákon NR SR č. 216/1995
Z. z. o Komore geodetov a kartografov	Č: 5a
O: 1
O: 2

O: 3	Autorizovaný geodet a kartograf vykonáva činnosť za odmenu. 
Na odmenu a na vecné výdavky môže autorizovaný geodet a kartograf požadovať primeraný preddavok2d)
Tarifu odmien, spôsob ich výpočtu a ďalšie podrobnosti  odmeňovania ( honorárový poriadok) upraví komora a zverejní ich.	Ú	Úrad geodézie, kartografie a katastra SR			
Č: 3
P: b	b) ak uchádzač vykonával
príslušnú profesiu na plný úväzok počas dvoch rokov v priebehu predchádzajúcich desiatich rokov v ďalšom členskom štáte, ktorý nereguluje tú profesiu v zmysle článku 1 písm. (c) a prvého pododseku článku 1 písm. (d), a 
vlastní dôkaz  o jednej alebo viacerých formálnych kvalifikáciách:

- ktoré boli udelené kompetentnou organizáciou v členskom štáte, stanovené 
  v súlade so zákonmi, nariadeniami alebo administratívnymi ustanoveniami tohto  štátu,  

- ktoré preukazujú, že držiteľ úspešne zavŕšil pomaturitný kurz aspoň trojročného   trvania, alebo primeranej dĺžky popri zamestnaní , na univerzite alebo  v zariadení vyššieho vzdelávania, alebo v ďalšom zariadení členského štátu rovnakej úrovne, a kde je to potrebné,  že úspešne zavŕšil odbornú prípravu    vyžadovanú ako dodatok k pomaturitnému kurzu a

- ktoré pripravili uchádzača na vykonávanie svojej profesie. 	N		Č: 3
O: 1
P: b	b) vykonával príslušné regulované povolanie v pracovnom pomere po dobu dvoch rokov v posledných desiatich rokoch v inom členskom štáte, ktorý nereguluje prístup k výkonu tohto povolania, a ak má doklad o vzdelaní,
1.	ktorý bol vydaný príslušným  orgánom členského štátu, a
1a. potvrdzuje, že jeho držiteľ úspešne ukončil 
1a1. aspoň trojročné denné štúdium na vysokej škole, alebo 
1a2. aspoň trojročné denné štúdium na inej  vzdelávacej ustanovizni na jej úrovni zriadenej podľa právnych predpisov členského štátu, alebo
1a3. aspoň trojročnému dennému štúdiu  zodpovedajúce externé štúdium na  vysokej škole, alebo 
1a4. aspoň trojročnému dennému štúdiu  zodpovedajúce externé štúdium na  inej  vzdelávacej ustanovizni na jej úrovni zriadenej podľa právnych predpisov členského štátu, a 
1b. ak je to potrebné, aj ďalšie odborné vzdelávanie, a
1c. je vydaný vzdelávacou ustanovizňou, ktorá pripravuje na výkon povolania v členskom štáte, ktorý ho vydal, alebo
2.	vydaný príslušným orgánom členského štátu, 
2a. ak ho tento vydal na základe úspešného ukončenia odborného vzdelávania v Európskej únii, a 
  2b. ak bol uznaný príslušným orgánom tohto členského štátu ako rovnocenný za predpokladu, že ostatné členské štáty a Európska komisia boli o tomto uznaní informované. 	Ú				
Č: 3
V: 2	Nasledovné sa bude posudzovať rovnakým spôsobom ako dôkaz formálnej kvalifikácie, na ktorý sa vzťahuje prvý pododsek: akákoľvek formálna kvalifikácia alebo akýkoľvek súbor takých formálnych kvalifikácií udelených kompetentnou organizáciou v členskom štáte, ak sú udelené pri úspešnom zavŕšení školenia získaného v spoločenstve a uznané tým členským štátom ako rovnocenné za predpokladu, že ostatné členské štáty a komisia boli informované o tomto uznaní.	N		Č: 3
O: 1
P: b	2. vydaný príslušným orgánom členského štátu, 
2a. ak ho tento vydal na základe úspešného ukončenia odborného vzdelávania v Európskej únii, a 
2b. ak bol uznaný príslušným orgánom tohto členského štátu ako rovnocenný za predpokladu, že ostatné členské štáty a Európska komisia boli o tomto uznaní informované.	Ú				
Č: 4
O: 1	Bez vplyvu na článok 3 hosťujúci členský štát môže od uchádzača takisto požadovať:	N		Č: 6
O: 1	Okrem dokladov o vzdelaní podľa Č 3 a 5 možno od žiadateľa požadovať	Ú				
Č: 4
O: 1
P: a	a) dôkaz o odbornej praxi, pričom dĺžka vzdelania a odbornej prípravy uvedenej na podporu  jeho žiadosti v zmysle článku 3 písm. (a) a (b) je aspoň o jeden rok kratšia ako sa  vyžaduje v hostiteľskom členskom štáte. V tomto prípade požadovaná doba odbornej praxe:

- nemôže dvojnásobne prevýšiť deficit  vzdelania a odbornej prípravy tam, kde sa deficit vzťahuje na pomaturitné štúdiá a/alebo na dobu skúšobnej praxe     vykonávanej pod kontrolou profesijného dozoru a končiacej skúškou, 

- nemôže prevýšiť deficit tam, kde sa deficit vzťahuje na odbornú prax vyžadujúcu 
pomoc kvalifikovaného odborníka.
   
V prípade diplomov, ktorých sa týka znenie posledného pododseku článku 1 písm. (a), dĺžka vzdelávania a odbornej prípravy uznaná za rovnocennú bude stanovená tak ,ako v prípade vzdelávania a odbornej prípravy vymedzených v prvom pododseku článku 1 písm. (a). 

Pri uplatňovaní týchto ustanovení sa musí brať do úvahy odborná prax, na ktorú sa vzťahuje článok 3 písm. (b).

Požadovaná odborná prax rozhodne nemôže byť dlhšia ako štyri roky;	N		Č: 6
O: 1
P: a
	a) predloženie dokladu o odbornej praxi v tom prípade, ak žiadateľ absolvoval  aspoň o jeden rok kratšie štúdium než je požadované v Slovenskej republike. Dĺžka požadovanej odbornej praxe 
1.	nemôže presiahnuť dvojnásobok rozdielu v dĺžke štúdia vtedy, 
1a. ak sa rozdiel týka štádia, alebo 
1b. obdobia skúšobnej praxe, ktoré je vykonávané pod dohľadom kvalifikovaného príslušníka daného povolania a skončené skúškou,
2.	nemôže presiahnuť rozdiel v dĺžke odbornej praxe nadobudnutej pod dohľadom kvalifikovaného príslušníka daného povolania,
3.	musí byť v prípade vysokoškolských diplomov podľa Č 2 písm. d), bodov 1a. až 1b. a absolventských diplomov podľa Č 2 písm. e) bod 1a. určená rovnako ako pri odbornom vzdelávaní podľa Č 2 písm. f) bod 1b. a Č 2 písm. g) bod 1,
4.	musí zohľadniť odbornú prax podľa Č 3 ods.1 písm. b) a Č 5 ods. 1 písm. b), 
5.	nemôže v jej súhrne podľa bodov 1 až 4 presiahnuť 4 roky,
	Ú				
Č: 4
O: 1
P: b	b)	 ukončiť adaptačné obdobie nepresahujúce tri roky alebo podrobiť sa skúške spôsobilosti: 

- tam, kde sa obsah  vzdelania a odbornej prípravy, ktoré nadobudol podľa     znenia článku 3 písm. (a) a (b) podstatne odlišuje od toho, ktorý sa vyžaduje pre získanie  diplomu  v hostiteľskom členskom štáte, alebo   

- tam, kde v prípade vzťahujúcom sa na článok 3 písm. (a) profesia regulovaná  v hostiteľskom členskom štáte obsahuje jednu alebo viac regulovaných  odborných činností, ktoré nie sú súčasťou profesie regulovanej v členskom  štáte, z ktorého uchádzač pochádza alebo prichádza a ktorej odlišnosť zodpovedá požadovanému špecifickému vzdelaniu a odbornej príprave  v hostiteľskom  členskom štáte a zahŕňa  podstatne odlišný  obsah od toho, ktorý sa vyžaduje na získanie diplomu predloženého uchádzačom, alebo  

- tam, kde v prípade vzťahujúcom sa na článok 3 písm. (b) profesia regulovaná 
v hostiteľskom členskom štáte obsahuje jednu alebo viac regulovaných odborných činností, ktoré nie sú súčasťou  profesie vykonávanej uchádzačom v členskom štáte, z ktorého pochádza alebo prichádza, a ktorej odlišnosť zodpovedá  špecifickému vzdelaniu a odbornej príprave požadovanej v hostiteľskom členskom štáte a zahŕňa obsah  podstatne odlišný od toho, na ktorý sa vzťahuje dôkaz formálnej kvalifikácie predložený uchádzačom.	N		Č: 6
O: 1
P: b	b) absolvovanie najviac trojročného adaptačného obdobia alebo vykonanie skúšky spôsobilosti vtedy, ak
1. v teoretickej alebo praktickej časti absolvovaného odborného vzdelávania je podstatný rozdiel od odborného vzdelávania, ktoré sa vyžaduje v Slovenskej republike, alebo
2.a regulované povolanie v Slovenskej republike zahŕňa jednu alebo viac odborných činností, ktoré netvoria súčasť tohto povolania v členskom štáte pôvodu, alebo 
2b. regulované povolanie v Slovenskej republike zahŕňa jednu alebo viac odborných činností, ktoré netvoria súčasť tohto povolania v domovskom členskom štáte žiadateľa, a 
2c. ak je podstatný rozdiel v obsahu vzdelávania, alebo
3a. sa regulované povolanie v Slovenskej republike skladá z jednej alebo viacerých regulovaných odborných činnosti, ktoré netvoria súčasť tohto povolania v členskom štáte pôvodu, alebo 
3b. sa regulované povolanie v Slovenskej republike skladá z jednej alebo viacerých regulovaných odborných činnosti, ktoré netvoria súčasť tohto povolania v domovskom členskom štáte žiadateľa, a 
3c. ak je podstatný rozdiel v obsahu vzdelávania.

	Ú				
Č: 4
P: b
V: 2	Ak hostiteľský členský štát využije túto možnosť, musí dať uchádzačovi právo vybrať si medzi adaptačným obdobím a skúškou spôsobilosti. Ako výnimku z tohto princípu si môže hostiteľský členský štát  stanoviť buď adaptačné obdobie alebo skúšku spôsobilosti pre profesie, ktorých prax si vyžaduje presnú znalosť domáceho práva a ohľadne ktorých poskytnutie rady a/alebo pomoci týkajúcej sa národného práva je základnou a stabilnou stránkou odbornej činnosti. Tam kde hostiteľský členský štát zamýšľa zaviesť výnimky pre iné profesie, vzhľadom na právo výberu uchádzača, uplatní sa procedúra uvedená v článku 10.	N		Č: 6
O: 2	Žiadateľ má právo vybrať si medzi adaptačným obdobím a skúškou spôsobilosti, nemožno od neho požadovať zároveň oba kompenzačné mechanizmy podľa odseku 1 písm. a) a podľa odseku 1
 písm. b).
	Ú				
		N	Návrh zákona ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR č.215/1995 Z.z. o geodézii a kartografii a o doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov	Č: 7
O: 1

O: 2
P: a

P: b	Vybrané geodetické a kartografické činnosti podľa § 6 písm. a), b), c), d) a e), ktoré sa preberajú do štátnej dokumentácie, autorizačne overí fyzická osoba, ktorá má na to osobitnú spôsobilosť a oprávnenie udelené podľa osobitného predpisu.
Osobitnú odbornú spôsobilosť získa fyzická osoba, ktorá:
má vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa v študijnom odbore geodézia a kartografia alebo vzdelanie uznané na základe rozhodnutia vydaného podľa osobitného predpisu a  po nadobudnutí vysokoškolského vzdelania  päť rokov odbornej praxe vo vybraných geodetických a kartografických činnostiach podľa § 6 písmeno a) až e) alebo prax uznanú podľa rozhodnutia vydaného na základe osobitného predpisu a
b) úspešne vykoná kvalifikačnú skúšku pred úradom.
	Ú
	Úrad geodézie, kartografie a katastra SR			
		N	Návrh zákona ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR č.216/
1995 Z. z. o Komore geodetov a
kartografov	Č: 4
O: 1

P: a
P: b
P: c

P: d
O: 2

O: 3

O: 4

O: 5

O: 6

O: 7

	Komora zapíše do zoznamu autorizovaných geodetov a kartografov do dvoch mesiacov odo dňa doručenia písomnej žiadosti fyzickú osobu, ktorá
a) plne spôsobilá na právne úkony,
b) e bezúhonná,
c) zložila kvalifikačnú skúšku pred komorou alebo preukázala osobitnú odbornú spôsobilosť2) alebo preukázala  uznanie odbornej  kvalifikácie podľa osobitného predpisu 2a) na výkon činnosti autorizovaného geodeta a kartografa, 
d) zložila sľub.
(2) Fyzická osoba, ktorú odmietla komora zapísať do zoznamu autorizovaných geodetov a kartografov, má právo domáhať sa ochrany na súde.
(3) Kvalifikačnú skúšku pred komorou môže vykonať fyzická osoba, ktorá má vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa v študijnom odbore geodézia a kartografia alebo vzdelanie uznané na základe rozhodnutia vydaného podľa osobitného predpisu a po nadobudnutí vysokoškolského vzdelania päť rokov odbornej praxe vo vybraných geodetických a kartografických činnostiach podľa osobitného predpisu alebo prax uznanú podľa rozhodnutia vydaného na základe osobitného predpis .
(4) Fyzická osoba, ktorú komora odmietla pripustiť na kvalifikačnú skúšku, má právo domáhať sa ochrany na súde.
(5) Fyzická osoba, ktorá žiada o zápis do zoznamu autorizovaných geodetov a kartografov,  skladá do  rúk predsedu   komory alebo podpredsedu predstavenstva sľub,  ktorý znie: "Sľubujem  na svoju  česť a svedomie, že   činnosť autorizovaného geodeta a  kartografa budem vykonávať  v súlade s ústavou, ústavnými  zákonmi, zákonmi a  inými právnymi predpismi a podľa svojho najlepšieho vedomia a svedomia.“.
(6)  Do zoznamu autorizovaných geodetov a kartografov sa zapisuje
a) meno, priezvisko, titul,
b) rodné číslo,
c) miesto trvalého pobytu, ak ide o cudzích štátnych príslušníkov údaj o pobyte podľa osobitného predpisu,2c)
d)názov a sídlo pracoviska, 
e)rozsah overovaných vybraných geodetických a kartografických činností,
f) dátum vykonania kvalifikačnej skúšky alebo dátum vydania rozhodnutia o osobitnej odbornej spôsobilosti alebo dátum rozhodnutia o uznaní odbornej  kvalifikácie, 
g) dátum zloženia sľubu,
h) dátum vydania oprávnenia na výkon činnosti autorizovaného geodeta a kartografa.
(7) Zoznam autorizovaných geodetov a kartografov je verejný okrem údajov podľa odseku 6 písm. b) a c). Každý má právo nahliadnuť do zoznamu autorizovaných geodetov a kartografov a robiť si z neho výpisy.
	Ú	Komora geodetov a kartografov			
Č: 4
O: 2	2. Ale hostiteľský členský štát nemôže uplatniť ustanovenia odseku 1 (a) a (b) hromadne.	N		Č: 6
O: 2	Žiadateľ má právo vybrať si medzi adaptačným obdobím a skúškou spôsobilosti, nemožno od neho požadovať zároveň oba kompenzačné mechanizmy podľa odseku 1 písm. a) a podľa odseku 1 písm. b).	Ú				
Č: 5	Bez vplyvu na články 3 a 4 hostiteľský členský štát môže uchádzačovi za účelom zdokonalenia  svojich schopností adaptovať sa na odborné prostredie v danom štáte, povoliť na základe rovnocennosti  absolvovať v ňom tú časť  odborného vzdelania a prípravy   odbornej praxe, ktorú získal pomocou kvalifikovaného odborníka, ktorú neabsolvoval vo svojom pôvodnom členskom štáte alebo v členskom štáte, z ktorého prichádza.  	N		Č: 4	Okrem požiadaviek uvedených v Č 3 a 5 sa môže žiadateľovi umožniť vykonať v Slovenskej republike absolvovanie tej časti jeho odborného vzdelávania, ktorú tvorí praktická príprava pod dohľadom  kvalifikovaného príslušníka daného povolania, a ktorú neabsolvoval v  členskom štáte pôvodu alebo v domovskom členskom štáte. 	Ú				
Č: 6
O: 1
V: 1	1. Ak kompetentná organizácia hostiteľského štátu požaduje od osôb zaujímajúcich sa o  výkon regulovanej profesie dôkaz o  ich dobrom charaktere a  povesti, alebo o tom, že neboli v konkurze, alebo že im nebol pozastavený alebo zakázaný výkon tejto profesie v dôsledku zneužitia úradnej moci  alebo trestného činu, daný štát  bude akceptovať   vo vzťahu k štátnym príslušníkom členských štátov zaujímajúcich sa o výkon danej profesie na jeho území predloženie dokladov vydaných kompetentnými organizáciami v pôvodnom členskom štáte alebo v členskom štáte, z ktorého cudzí štátny príslušník prichádza, dokazujúce, že tieto požiadavky boli splnené.	N		Č: 11
O: 1	Ak príslušný orgán Slovenskej republiky vyžaduje od žiadateľa výpis z registra trestov alebo doklad o tom, že nebol na jeho majetok vyhlásený konkurz  alebo že mu nebolo uložené disciplinárne opatrenie alebo že nebol právoplatne odsúdený za úmyselný trestný čin; považujú sa za postačujúce  doklady vydané príslušnými orgánmi v členskom štáte, pôvodu alebo domovskom členskom štáte žiadateľa, ktoré osvedčujú požadované skutočnosti.	Ú				
Č: 6
O: 1
V: 2	Ak kompetentné organizácie pôvodného členského štátu, z ktorého cudzí štátny príslušník prichádza, nevydajú dokumenty uvedené v prvom pododseku, také dokumenty  budú nahradené deklaráciou alebo prísahou - alebo v štátoch, kde nie je zavedená ustanovizeň deklarácie či prísahy, záväzným vyhlásením – vykonaným  príslušnou osobou pred kompetentným  súdnym alebo administratívnym orgánom, alebo ak je to vhodné, notárom alebo kvalifikovaným odborným orgánom pôvodného členského štátu alebo členského štátu, z ktorého daná osoba prichádza; taká organizácia vydá osvedčenie potvrdzujúce hodnovernosť vyhlásenia prísahy alebo záväzného vyhlásenia.	N		Č: 11
O: 2	Ak príslušné orgány členských štátov nevydávajú doklady uvedené v ods. 1, tieto doklady sa nahrádzajú čestným vyhlásením alebo prísahou, ktoré žiadateľ urobil pred príslušným orgánom, alebo tam, kde nie je to možné, pred notárom alebo iným príslušným orgánom členského štátu  pôvodu alebo domovského členského štátu žiadateľa.	Ú				
Č: 6
O:2
V: 1	2. Ak kompetentný orgán niektorého hostiteľského členského štátu  požaduje od štátnych príslušníkov  členského štátu zaujímajúcich sa o  výkon alebo  vykonávajúcich profesiu osvedčenie o telesnom a duševnom zdraví, tento orgán prijme ako dostatočný dôkaz  predloženie dokladu požadovaného v pôvodnom členskom štáte alebo členskom štáte, z ktorého uchádzač prichádza.                                                                                                                                           	N		Č: 11
O: 3V: 1	Ak príslušný orgán vyžaduje od žiadateľa osvedčenie o zdravotnej spôsobilosti na prácu, tento orgán uzná za postačujúci doklad, ktorý osvedčuje telesné a duševné zdravie žiadateľa, vydaný v  členskom štáte pôvodu alebo  domovskom členskom štáte.	Ú				
Č: 6
O: 2
V: 2	Ak pôvodný členský štát alebo členský štát, z ktorého cudzí štátny príslušník  prichádza, nekladie žiadne podobné požiadavky  na tých, ktorí sa zaujímajú o výkon alebo vykonávajú danú profesiu, hostiteľský členský štát prijme od týchto štátnych príslušníkov osvedčenie vydané kompetentným orgánom toho štátu zodpovedajúceho osvedčeniam vydávaným v hostiteľskom členskom štáte.	N		Č: 11
O: 3
V:2	Ak členský štát pôvodu alebo domovský členský štát  nemá stanovené takéto požiadavky na osobu, ktorá chce vykonávať dané povolanie, príslušný orgán   žiadateľovi uzná osvedčenie vydané príslušným orgánom v tomto štáte zodpovedajúce osvedčeniu, ktoré sa požaduje v Slovenskej republike.	Ú				
Č: 6
O: 3	3. Kompetentné orgány hostiteľského štátu môžu požadovať, aby dokumenty a osvedčenia uvedené v odsekoch 1 a 2 boli predložené najneskôr do troch mesiacov od ich vydania.	N		Č: 11
O:6	Doklady a osvedčenia uvedené v odsekoch 1 až 5 nesmú byť staršie ako 3 mesiace odo dňa ich vydania.	Ú				
Č: 6
O: 4	4. Ak kompetentný orgán  niektorého hostiteľského štátu vyžaduje od štátnych príslušníkov  členského štátu zaujímajúcich sa o výkon alebo vykonávajúcich regulovanú profesiu zloženie prísahy alebo záväzného vyhlásenie a kde forma takej prísahy alebo vyhlásenia nemôže byť použitá štátnymi príslušníkmi iných členských štátov,  orgán zabezpečí, aby príslušnej osobe bola ponúknutá vhodná a rovnocenná forma prísahy alebo vyhlásenia.	N		Č: 11
O: 7	Ak  príslušný orgán požaduje od občanov Slovenskej republiky, ktorí chcú vykonávať regulované povolanie, aby vykonali čestné vyhlásenie, od žiadateľa sa vyhlásenie nepožaduje vtedy, ak je v rozpore s ich svedomím alebo náboženským vyznaním. V tomto prípade príslušný orgán zabezpečí týmto osobám vhodnú a zodpovedajúcu formu vykonania čestného vyhlásenia.	Ú				
Č: 7
O: 1	1. Kompetentné orgány hostiteľského členského štátu uznajú právo štátnych príslušníkov členských krajín, ktorí spĺňajú podmienky pre začiatok alebo výkon regulovanej profesie na ich území, používať profesijný titul hostiteľského členského štátu, ktorý  zodpovedá tejto profesii.	N

N

N
	Zákon o vysokých školách a  o  zmene a doplnení niektorých zákonov	Č: 12
O: 1

Č:48
O:5

Č:49
O:5
V:4,5
	Žiadateľ, ktorý splnil podmienky na vykonávanie regulovaného povolania v Slovenskej republike, má právo používať profesný titul alebo označenie povolania, ktoré zodpovedajú tomuto povolaniu v Slovenskej republike.

Absolventom bakalárskeho štúdia sa udeľuje akademický titul „bakalár“ (v skratke „Bc.“). 

Absolventom štúdia podľa inžinierskeho študijného programu (ďalej len „inžinierske štúdium“) sa udeľuje akademický titul „inžinier“ (v skratke „Ing.“). Absolventom inžinierskeho štúdia v oblasti architektúry a urbanizmu sa udeľuje akademický titul „inžinier architekt“ (v skratke „Ing. arch.“).	Ú

Ú

Ú
				
Č: 7
O: 2	2. Kompetentné orgány hostiteľských členských štátov uznajú právo štátnych príslušníkov členských štátov  spĺňajúcich podmienky pre začatie alebo výkon regulovanej profesie na ich území používať ich právoplatný akademický titul a , kde sa to hodí, jeho skratku odvodenú od titulu pôvodného členského štátu alebo členského štátu, z ktorého prichádzajú, v jazyku príslušného štátu. Hostiteľský členský štát môže vyžadovať, aby sa po tomto titule uvádzal názov a miesto ustanovizne alebo skúšobnej komisie, ktoré titul udelili.	N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Zákon o vysokých školách a  o zmene a doplnení niektorých zákonov	Č: 12
O 2

Č:49
O:6
V:2,3

Č:49
O:7

Č:49
O:8

Č:50
O:15

Č:50
O:16

Č:50
O:20

Č:50
O:21

Č:50
O:22

Č:102
O:4	Žiadateľ, ktorý splnil podmienky na vykonávanie regulovaného povolania v Slovenskej republike, má právo používať svoj akademický titul a jeho skratku, ktorý mu bol priznaný podľa vnútroštátnych právnych predpisov členského štátu pôvodu alebo domovského členského štátu, a to v jazyku tohto štátu. Príslušný orgán môže požadovať, aby si za svojím akademickým titulom uvádzal názov a miesto inštitúcie alebo skúšobnej komisie, ktorá tento akademický titul priznala.

Absolventom štúdia podľa doktorských študijných programov (ďalej len „doktorské štúdium“) v oblasti humánneho lekárstva sa udeľuje akademický titul „doktor medicíny“ (v skratke „MUDr.“ ). Absolventom doktorského štúdia v oblasti veterinárneho lekárstva sa udeľuje akademický titul „doktor veterinárnej medicíny“ (v skratke „MVDr.“).

 Študijné programy druhého stupňa alebo študijné programy podľa odseku 3, s výnimkou študijných programov podľa ods. 5 a 6, sú magisterské študijné programy. Absolventom štúdia podľa magisterského študijného programu (ďalej len „magisterské štúdium“) sa udeľuje akademický titul „magister“ (v skratke „Mgr.“). Absolventom umeleckých magisterských  študijných programov (Č 47 ods. 7) sa udeľuje akademický titul „magister umenia“ (v skratke „Mgr. art.“).

Absolventi  študijných programov, ktorí získali titul „magister“, môžu  vykonať rigoróznu skúšku, ktorej súčasťou je aj obhajoba rigoróznej práce. Po jej vykonaní im vysoké školy udeľujú akademický titul 
a)	v prírodovedných študijných programoch „doktor prírodných vied“ (v skratke „RNDr.“),
b)	vo farmaceutických študijných programoch „doktor farmácie“ (v skratke „PharmDr.“),
c)	v spoločenskovedných a umenovedných študijných programoch „doktor filozofie“ (v skratke „PhDr.“)
d)	v právnických študijných programoch a v bezpečnostných študijných programoch s právnym zameraním „ doktor práv“ (v skratke „JUDr.“),
e)	v učiteľských študijných programoch a telovýchovných študijných programoch „doktor pedagogiky“ (v skratke PaedDr.“),
f)	v teologických študijných programoch, okrem študijných programov v oblasti katolíckej teológie a evanjelickej teológie, „doktor teológie“(v skratke „ThDr.“),
  
Absolventom doktorandského štúdia  sa udeľuje akademický titul „doktor“ („philosophiae doctor“, v skratke „PhD.“; skratka „PhD.“ sa uvádza za menom). Absolventom umeleckých doktorandských študijných programov (Č47 ods. 7) sa udeľuje akademický titul „doktor umenia“ („artis doctor“, v skratke „ArtD.“; skratka „ArtD.“ sa píše za menom).  

Doktorandom v oblasti katolíckej teológie a v oblasti evanjelickej teológie sa po absolvovaní prvej ucelenej časti doktorandského štúdia udeľuje titul „licenciát teológie“ ( v skratke „ThLic.“). Absolventom doktorandského štúdia v týchto oblastiach sa udeľuje aj titul „doktor teológie“ (v skratke „ThDr.“).  

Vysoká škola môže uzatvoriť dohodu o spoločných obhajobách dizertačných prác v akreditovaných doktorandských študijných programoch so zahraničnou vysokou školou, ak to umožňujú právne predpisy štátu, na ktorého území pôsobí zahraničná vysoká škola. 

Obhajoba dizertačnej práce doktoranda vysokej školy , ktorá sídli na území Slovenskej republiky a ktorá má uzavretú dohodu o spoločných obhajobách dizertačných prác podľa odseku 20, sa môže uskutočniť na zahraničnej vysokej škole pred komisiou pre obhajobu dizertačnej práce, v ktorej sú paritne zastúpení členovia zo slovenskej strany určený podľa Č 59 ods. 4 a členovia určení zahraničnou vysokou školou. Komisia pre obhajobu dizertačnej práce musí mať najmenej štyroch členov. Rovnakým postupom sa uskutočňuje obhajoba dizertačnej práce doktoranda zahraničnej vysokej školy v Slovenskej republike.

Doklad o udelení akademického titulu na základe úspešného výsledku obhajoby dizertačnej práce pred komisiou pre obhajobu dizertačnej práce podľa odseku 21 vydaný zahraničnou vysokou školou sa uznáva v Slovenskej republike.

Doklad o udelení akademického titulu na základe obhajoby dizertačnej práce podľa Č 50 ods. 21 vydaný zahraničnou vysokou školou je rovnocenný dokladu o udelení akademického titulu PhD. vydaného vysokou školou v Slovenskej republike.	Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky

Ministerstvo školstva Slovenskej republiky			
Č: 7
O: 3	3. V prípade, že nejaká profesia v hostiteľskom členskom štáte je regulovaná nejakým združením alebo organizáciou v zmysle článku 1 /d/, štátni príslušníci členských štátov budú oprávnení používať profesijný titul alebo poverovacie listy udelené tou organizáciou alebo združením ako dôkaz o členstve.

Ak združenie alebo organizácia podmieňuje členstvo určitými kvalifikačnými požiadavkami, môže ich uplatniť voči štátnym príslušníkom iných členských štátov, ktorí vlastnia diplom v zmysle článku 1 /a/ alebo formálnu kvalifikáciu v zmysle článku 3 /b/ iba v súlade s touto smernicou, osobitne jej článkami 3 a 4.	N		Č: 12
O: 3	Ak je v Slovenskej republike povolanie regulované komorou podľa Č 2 písm. b) alebo inou organizáciou  má žiadateľ  právo používať profesný titul alebo označenie povolania priznávané touto komorou alebo inou organizáciou iba na základe členstva. Ak komora alebo iná organizácia podmieňuje členstvo splnením zákonom určených kvalifikačných predpokladov, môže ich požadovať od žiadateľa, ktorý je držiteľom dokladov o vzdelaní podľa tohto zákona, iba v súlade s týmto zákonom, najmä s Č 3, Č 6 a Č 7.	Ú				
Č: 8
O: 1
	1. Hostiteľský členský štát prijme ako dôkaz toho, že sa splnili podmienky stanovené v článkoch 3 a 4, osvedčenia a doklady vydané kompetentnými orgánmi v členských štátoch, ktoré príslušná osoba predloží na podporu svojej žiadosti na výkon danej profesie.	N

N

N	

	Č: 14
O: 1

Č: 14
O: 2

Č: 14
O: 3	Žiadateľ predkladá ministerstvu školstva – stredisku alebo príslušnému orgánu písomnú žiadosť 10) a tieto doklady
a) preukaz totožnosti,
b) overenú kópiu dokladov o vzdelaní,
c) výpis o absolvovaných predmetoch a vykonaných skúškach alebo dodatok k diplomu 11),
d) potvrdenie o absolvovanej odbornej praxi,
f) iné doklady, ak to ustanovuje osobitný predpis.8)

Ak je to nevyhnutné na posúdenie veci možno od žiadateľa požadovať iné informácie a doklady12) okrem dokladov uvedených v odseku 1..

Od žiadateľa sa požaduje osvedčený preklad dokladov o vzdelaní do štátneho jazyka13).	Ú

Ú

Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušný orgán podľa Č 2 písm. i) návrhu zákona			
Č: 8
O: 1	2. Procedúra posúdenia žiadosti na výkon regulovanej profesie bude ukončená čo najskôr a výsledok bude oznámený vysvetľujúcim rozhodnutím kompetentného orgánu v členskom štáte najneskôr štyri mesiace po predložení všetkých dokladov vzťahujúcich sa na príslušnú osobu. Proti tomuto rozhodnutiu alebo jeho absencii existuje opravný prostriedok pred súdom alebo tribunálom v súlade s ustanoveniami vnútroštátneho zákona.
	N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Zákon 
č. 71/
1967 Zb. o 
správnom konaní (správny poriadok)

Zákon č. 99/
1963 Zb. Ob-čians-ky 
súdny
poria-
dok v znení neskor-
ších predpi-sov	Č: 15
O:1

Č:15O:2

Č:15O:3

Č:15
O: 4

Č 15
O: 5

Č:15
O: 6

Č: 14
O: 4

Č: 53

Č: 54
O: 1

Č: 54
O: 2

Č: 54
O: 3

Č: 55
O: 1

Č: 55
O: 2

Č: 55
O: 3

Č: 56

Č: 57
O: 1

Č: 57
O: 2

Č: 58
O: 1

Č: 58
O: 2

Č: 58
O: 3

Č: 58
O: 4

Č: 59
O: 1

Č: 59
O: 2

Č: 59
O: 3

Č: 59
O: 4
Č: 60

Č: 61
O: 1

Č: 61
O: 2

Č: 61
O: 3
Č: 70

Č: 244
O: 1

Č: 244
O. 2

Č: 244
O: 3

Č: 245
O: 1

Č: 245
O: 2

Č: 246
O: 1

Č: 246
O: 2

Č: 246
O: 3

Č: 246a
O: 1

Č: 246a
O: 2

Č: 246a
O: 3

Č: 246b
O: 1

Č: 246b
O: 2

Č: 246c

Č: 247
O. 1

Č: 247
O: 2

Č: 247
O. 3

Č: 248
O: 1

Č: 248
O: 2

Č: 248
O: 3

Č: 249
O: 1
Č: 249
O: 2

Č: 249
O: 3

Č: 250
O: 1
Č: 250
O: 2

Č: 250
O: 3

Č: 250
O: 4

Č: 250a

Č: 250b
O: 1

Č: 250b
O: 2

Č: 250b
O: 3

Č: 250c

Č: 250d
O: 1

Č: 250d
O: 2

Č: 250d
O: 3

Č: 250e

Č: 250g
O: 1

Č: 250g
O: 2

Č: 250h
O: 1

Č: 250h
O: 2

Č: 250i
O: 1

Č: 250i
O: 2

Č: 250i
O: 3

Č: 250j
O: 1

Č: 250j
O: 2

Č: 250j
O: 3
Č: 250j
O: 4

Č: 250k
O: 1

Č: 250k
O: 2

Č: 250l
O: 1

Č: 250l
O: 2

Č: 250m
O: 1

Č: 250m
O: 2

Č: 250m
O: 3

Č: 250n

Č: 250o

Č: 250p

Č: 250q
O: 1

Č: 250q
O: 2

Č : 250r

Č: 250s
O: 1

Č: 250s
O: 2

	Konanie o uznaní odbornej kvalifikácie sa začína dňom podania žiadosti a predloženia všetkých ustanovených dokladov žiadateľom.

Rozhodnutie o uznaní dokladov o vzdelaní vydáva žiadateľovi ministerstvo školstva vtedy, ak nie je príslušným orgánom podľa osobitného predpisu8), v lehote do troch mesiacov.

Rozhodnutie o uznaní odbornej kvalifikácie vydáva žiadateľovi
a)	ministerstvo školstva ako príslušný orgán pre pedagogických zamestnancov v lehote do štyroch mesiacov,
b)	príslušný orgán podľa osobitného predpisu8) v lehote do štyroch mesiacov, vrátane lehoty do troch mesiacov, v ktorej rozhoduje ministerstvo školstva alebo príslušný orgán podľa osobitného predpisu8) podľa odseku 2.

Rozhodnutie podľa odseku 2 a 3 má jednu z týchto foriem,
a)	uznanie,
b)	čiastočné uznanie,
c)	zamietnutie.

Rozhodnutia podľa  ods. 4 písm. b) a c) musí byť odôvodnené14). 

V prípade rozhodnutia podľa ods. 4 písm. b) sa uvádzajú  tieto údaje o možných kompenzačných mechanizmoch 
a) požadovaná dĺžka odbornej praxe,
b) požadovaná dĺžka adaptačného obdobia, vrátane dĺžky ďalšieho vzdelávania, ktoré je jeho súčasťou,
c) odborné oblasti, ktoré budú zahrnuté do skúšky spôsobilosti.

Na rozhodovanie o uznávaní odborných kvalifikácií ministerstvom školstva alebo príslušnými orgánmi sa vzťahujú ustanovenia všeobecného predpisu o správnom konaní15), ak tento zákon neustanovuje inak.

(4) Predtým, než sa rozhodne o požiadavke vykonania skúšky odbornej spôsobilosti alebo absolvovania adaptačného obdobia podľa Č 6 ods. 1 písm. b) a Č 9  písm. b), ministerstvo školstva – stredisko  alebo príslušný orgán zváži, či vedomosti uchádzača, ktoré nadobudol počas svojej odbornej praxe, čiastočne alebo úplne neodstraňujú podstatné rozdiely v obsahu vzdelávania (vyučovacie predmety). 

Proti rozhodnutiu správneho orgánu má účastník konania právo podať odvolanie, pokiaľ zákon neustanovuje inak alebo pokiaľ sa účastník konania odvolania písomne alebo ústne do zápisnice nevzdal.

(1) Odvolanie sa podáva na správnom orgáne, ktorý napadnuté rozhodnutie vydal.

(2) Odvolanie treba podať v lehote 15 dní odo dňa oznámenia rozhodnutia, ak inú lehotu neustanovuje osobitný právny predpis.

(3) Pokiaľ účastník konania v dôsledku nesprávneho poučenia alebo pre to, že nebol poučený vôbec, podal opravný poriadok po lehote, predpokladá sa, že ho podal včas, ak tak urobil najneskôr do 3 mesiacov odo dňa oznámenia rozhodnutia.

(1) Pokiaľ osobitný právny predpis neustanovuje inak, včas podané odvolanie má odkladný účinok.

(2) Ak to vyžaduje naliehavý všeobecný záujem alebo ak je nebezpečenstvo, že odkladom výkonu rozhodnutia utrpí účastník konania alebo niekto iný nenahraditeľnú ujmu, môže správny orgán odkladný účinok vylúčiť; naliehavosť treba riadne odôvodniť. Odkladný účinok nemožno vylúčiť, ak tak ustanovuje osobitný predpis.
(3) Proti rozhodnutiu o vylúčení odkladného účinku sa nemožno odvolať.

Správny orgán, ktorý napadnuté rozhodnutie vydal, upovedomí ostatných účastníkov konania o obsahu podaného odvolania, vyzve ich, aby sa k nemu vyjadrili, a podľa potreby doplní dokazovanie vykonaním novonavrhnutých dôkazov.

(1) Správny orgán, ktorý  napadnuté  rozhodnutie vydal, môže o odvolaní  sám rozhodnúť,  ak odvolaniu  v plnom  rozsahu vyhovie a ak sa rozhodnutie netýka  iného účastníka konania ako odvolateľa alebo ak s tým ostatní účastníci konania súhlasia.

(2) Ak nerozhodne  správny orgán, ktorý  napadnuté rozhodnutie vydal,  o  odvolaní,  predloží  ho  spolu  s výsledkami doplneného konania a  so spisovým materiálom odvolaciemu  orgánu najneskôr do 30 dní odo dňa, keď mu odvolanie došlo. 

(1) Odvolacím  orgánom  je  správny  orgán najbližšie vyššieho stupňa  nadriadený správnemu  orgánu, ktorý  napadnuté rozhodnutie vydal.

(2) V  konaní  pred  národnými  výbormi  rozhoduje  o odvolaní príslušný  odbor národného  výboru najbližšie  vyššieho stupňa, ak o odvolaní nerozhoduje  správna   komisia  národného   výboru 6)
najbližšie  vyššieho  stupňa  zriadená  podľa  osobitných právnych predpisov, prípadne komisia tohto národného výboru. 7)

(3) O  odvolaní proti  rozhodnutiu orgánu  krajského národného výboru  rozhoduje  príslušný  ústredný  orgán  štátnej  správy, na Slovensku  v rámci  svojej pôsobnosti  príslušný orgán  Slovenskej národnej rady.

(4) Ak v správnom konaní rozhodoval orgán štátnej organizácie, rozhoduje o odvolaní správny orgán, ktorý organizáciu riadi.

(1) Odvolací  orgán  preskúma  napadnuté  rozhodnutie  v celom rozsahu; ak je to  nevyhnutné, doterajšie konanie doplní, prípadne zistené vady odstráni.

(2) Ak  sú pre  to  dôvody,  odvolací orgán  rozhodnutie zmení alebo zruší, inak odvolanie zamietne a rozhodnutie potvrdí.

(3) Odvolací  orgán rozhodnutie  zruší a  vec vráti  správnemu orgánu, ktorý ho vydal, na  nové prejednanie a rozhodnutie, pokiaľ je to  vhodnejšie najmä z  dôvodov rýchlosti alebo  hospodárnosti; správny orgán je právnym názorom odvolacieho orgánu viazaný.

(4) Proti rozhodnutiu o odvolaní sa nemožno ďalej odvolať. 
Odvolací  orgán  je  povinný   preskúmať  i  oneskorené  alebo neprípustné  odvolanie  z  toho  hľadiska,  či neodôvodňuje obnovu konania  alebo zmenu  alebo zrušenie  rozhodnutia mimo odvolacieho konania; inak odvolanie zamietne. 

(1) Proti   rozhodnutiu  ústredného   orgánu  štátnej   správy (príslušného  orgánu Slovenskej  národnej rady),  vydanému v prvom stupni,  možno podať  na tomto  orgáne  v  lehote 15  dní odo  dňa oznámenia  rozhodnutia rozklad;  včas podaný  rozklad má  odkladný účinok.

(2) O  rozklade  rozhoduje  vedúci  ústredného  orgánu štátnej správy  (orgánu Slovenskej  národnej rady)  na základe  návrhu ním ustanovenej osobitnej komisie. Proti tomuto rozhodnutiu sa nemožno odvolať.

(3) Ustanovenia o odvolacom konaní sa primerane vzťahujú aj na konanie o rozklade.
Osobitné zákony ustanovujú, v ktorých prípadoch súdy preskúmavajú rozhodnutia správnych orgánov.

(1) V  správnom súdnictve  preskúmavajú súdy  na základe žalôb alebo  opravných  prostriedkov  zákonnosť  rozhodnutí  a postupov orgánov verejnej správy.

(2) V správnom  súdnictve   preskúmavajú   súdy   zákonnosť rozhodnutí  a  postupov  orgánov  štátnej  správy, orgánov územnej
samosprávy,  ako   aj  orgánov  záujmovej   samosprávy  a ďalších právnických osôb,  pokiaľ im zákon zveruje  rozhodovanie o právach a povinnostiach  fyzických a  právnických osôb  v oblasti verejnej správy (ďalej len "rozhodnutie a postup správneho orgánu"). 
(3) Rozhodnutiami  správnych orgánov  sa rozumejú  rozhodnutia vydané nimi  v správnom konaní,  ako aj ďalšie  rozhodnutia, ktoré zakladajú, menia  alebo zrušujú oprávnenia  a povinnosti fyzických alebo  právnických  osôb  alebo  ktorými  môžu  byť  práva, právom chránené záujmy alebo povinnosti  fyzických osôb alebo právnických osôb priamo dotknuté. Postupom správneho orgánu sa rozumie aj jeho nečinnosť.

(1) Pri  preskúmavaní zákonnosti  rozhodnutia správneho orgánu posúdi  súd  i  zákonnosť  prv  urobeného  správneho  rozhodnutia, o ktoré  sa  preskúmavané  rozhodnutie  opiera,  ak  bolo preň prv urobené rozhodnutie záväzné a ak nie je na jeho preskúmanie určený osobitný postup.

(2) Pri  rozhodnutí,  ktoré  správny  orgán  vydal  na základe zákonom povolenej voľnej úvahy  (správne uváženie), preskúmava súd iba, či také rozhodnutie nevybočilo z medzí a hľadísk ustanovených zákonom.

(1) Na preskúmavanie rozhodnutí a  postupov sú vecne príslušné krajské súdy, ak zákon neustanovuje inak. 

(2) Najvyšší súd  Slovenskej republiky  je  vecne príslušný na preskúmavanie rozhodnutí a postupov 
 a) ústredných orgánov štátnej správy,
 b) orgánov   štátnej  správy   s  pôsobnosťou   pre  celé  územie     Slovenskej republiky,
 c) iných  orgánov  s  pôsobnosťou   pre  celé  územie  Slovenskej     republiky, ktorým zákon zveruje rozhodovanie v oblasti štátnej     správy,  ak príslušnosť Najvyššieho súdu  Slovenskej republiky  ustanoví osobitný zákon.

(3) Okresné   súdy   sú   vecne   príslušné  na  preskúmavanie rozhodnutí  a  postupov  o  priestupkoch  a  v  prípadoch,  keď to ustanovuje zákon.

(1) Miestne  príslušným  je  súd,  v  ktorého  obvode má sídlo správny orgán, ktorého rozhodnutie a  postup sa preskúmava, ak nie je ustanovené inak.

(2) V  konaní  podľa  tretej  hlavy  tejto  časti  je  miestne príslušný všeobecný súd navrhovateľa  alebo krajský súd, v ktorého obvode je tento súd.

(3) Namiesto  súdu príslušného  podľa odseku  2 je  na konanie príslušný  súd, v  obvode ktorého  je nehnuteľnosť,  ak sa konanie týka práva k nej.

(1) Pri preskúmavaní  rozhodnutí a postupov  správnych orgánov súdy konajú  a rozhodujú v  senátoch zložených z  predsedu a dvoch sudcov, ak nie je ustanovené inak.

(2) Samosudca koná a rozhoduje o opravných prostriedkoch proti rozhodnutiam vo veciach dôchodkového  zabezpečenia, vo veciach, na ktorých prejednanie sú vecne príslušné okresné súdy, a vo veciach, pri ktorých to výslovne ustanovuje zákon.

Pre  riešenie otázok,  ktoré nie  sú priamo  upravené v tejto časti, sa použijú primerane ustanovenia prvej a tretej časti tohto zákona.

(1) Podľa  ustanovení tejto  hlavy sa  postupuje v  prípadoch, v ktorých fyzická alebo právnická osoba  tvrdí, že bola na svojich právach ukrátená rozhodnutím a postupom správneho orgánu, a žiada, aby súd preskúmal zákonnosť tohto rozhodnutia a postupu.

(2) Pri rozhodnutí správneho orgánu vydaného v správnom konaní je predpokladom postupu podľa tejto hlavy, aby išlo o rozhodnutie, ktoré po vyčerpaní riadnych  opravných prostriedkov, ktoré sa preň pripúšťajú, nadobudlo právoplatnosť.

(3) Ak ide o postup  správneho orgánu, je predpokladom postupu podľa ustanovení  tejto hlavy uplynutie  lehoty 30 dní  určenej na podanie informácie krajskému úradu o vykonaných opatreniach.

(1) Súdy  nepreskúmavajú rozhodnutia  správnych orgánov, ktoré nemajú povahu rozhodnutia o  práve alebo povinnosti fyzickej alebo právnickej  osoby,  najmä  všeobecne  záväzné  (normatívne)  akty,
rozhodnutia organizačnej povahy  a rozhodnutia upravujúce vnútorné pomery orgánu, ktorý ich vydal a  nepreskúmavajú postup správnych orgánov,  ktorým  neboli  priamo  dotknuté  práva, právom chránené záujmy alebo povinnosti fyzickej osoby alebo právnickej osoby.

(2) Súdy ďalej nepreskúmavajú
 a) rozhodnutia,  ktoré sa  preskúmavajú podľa  tretej hlavy tejto     časti alebo  podľa všeobecných ustanovení  Občianskeho súdneho     poriadku,
 b) rozhodnutia    správnych     orgánov    v občianskoprávnych a obchodnoprávnych veciach, v  ktorých správny orgán vystupuje     v mene  štátu  ako  vlastníka  alebo  iného účastníka právneho     vzťahu,
 c) rozhodnutia  orgánov  vojenskej  správy,  ktoré  sa  vydali na prípravu a plnenie úloh za brannej pohotovosti štátu,
 d) rozkazy funkcionárov ozbrojených síl a ozbrojených zborov,
 e) rozhodnutia  správnych  orgánov  predbežnej,  procesnej  alebo     poriadkovej povahy včítane rozhodnutí o poriadkových pokutách,
 f) rozhodnutia  správnych  orgánov   o  disciplinárnych  trestoch     príslušníkov ozbrojených  síl a ozbrojených  zborov, pokiaľ sa nimi  neobmedzuje  osobná  sloboda   alebo  pokiaľ  nemajú  za     následok    zánik   služobného    vzťahu,   ďalej   odsúdených v nápravnovýchovných  ústavoch,  ako  aj  obvinených vo výkone  väzby,
 g) rozhodnutia,  ktorých  vydanie  závisí  výlučne  od  posúdenia zdravotného  stavu osôb  alebo technického  stavu vecí, pokiaľ samy  o  sebe  neznamenajú  právnu  prekážku výkonu povolania,  zamestnania  alebo  podnikateľskej alebo inej  hospodárskej    činnosti,
 h) rozhodnutia  o nepriznaní  alebo odňatí  odbornej spôsobilosti právnickým osobám  alebo fyzickým osobám,  pokiaľ samy o sebe neznamenajú    právnu   prekážku    výkonu   povolania   alebo zamestnania,
 i) rozhodnutia o  žiadostiach na plnenie, na  ktoré nie je nárok, alebo  o  žiadostiach  o  odstránenie  tvrdosti  zákona, najmä rozhodnutia finančných orgánov o  úľavách na odvodoch, daniach a poplatkoch,
 j) rozhodnutia, ktorými sa zamietli žiadosti o povolenie výnimiek z bezpečnostných predpisov a z technických noriem. 

(3) Okrem toho  sú z preskúmavania  súdom vylúčené rozhodnutia správnych orgánov vydané na základe ustanovení uvedených v prílohe A,  ktorá je  súčasťou tohto  zákona, ako  aj rozhodnutia, ktorých
preskúmanie vylúčia osobitné zákony.

(1) Konanie sa začína na návrh, ktorý sa nazýva žalobou.

(2) Žaloba   musí   okrem   všeobecných   náležitostí  podania obsahovať označenie rozhodnutia a  postupu správneho orgánu, ktoré napadá, vyjadrenie,  v akom rozsahu  sa toto rozhodnutie  a postup napadá,   uvedenie  dôvodov,   v  čom   žalobca  vidí  nezákonnosť rozhodnutia a postupu správneho orgánu, a aký konečný návrh robí.

(3) Prokurátor pri  podaní návrhu podľa  Č 35 ods. 1  písm. b) (ďalej  len "žaloba")  dbá o  to, aby  práva nadobudnuté  v dobrej viere boli čo najmenej dotknuté.

(1) Účastníkmi konania sú žalobca a žalovaný.

(2) Žalobcom je  fyzická alebo právnická  osoba, ktorá o sebe tvrdí,  že   ako  účastník  správneho   konania  bola  rozhodnutím a postupom  správneho orgánu  ukrátená na  svojich právach.  Podať žalobu  môže  aj  fyzická  alebo  právnická  osoba,  s  ktorou  sa v správnom  konaní nekonalo  ako s  účastníkom, hoci  sa s ňou ako s účastníkom konať malo.

(3) Ak  sa rozhodnutím  a postupom  správneho orgánu  cítia na svojich  právach  ukrátené  viaceré  osoby,  môžu  podať  spoločnú žalobu.  Účastníkmi  konania  sú  tiež   tí,  na  ktorých  sa  pre
nerozlučné  spoločenstvo  práv  so  žalobcom  musí  tiež vzťahovať rozhodnutie súdu (Č 91 ods. 2).

(4) Pri rozhodnutí správneho orgánu vydaného v správnom konaní je žalovaným správny orgán, ktorý rozhodol v poslednom stupni.

Žalobca   musí   byť   zastúpený   advokátom  alebo  komerčným právnikom,  pokiaľ nemá  právnické vzdelanie  buď sám,  alebo jeho zamestnanec  (člen),  ktorý  zaňho  na  súde  koná;  to neplatí vo veciach, v ktorých je daná vecná príslušnosť okresného súdu, alebo ak ide o preskúmanie rozhodnutia vo veciach nemocenského poistenia alebo   dôchodkového   zabezpečenia   a   vo   veciach  žiadateľov o priznanie postavenia utečencov.

(1) Žaloba  sa  musí  podať  do  dvoch  mesiacov  od doručenia rozhodnutia správneho  orgánu v poslednom  stupni, pokiaľ osobitný zákon neustanovuje inak. Zameškanie lehoty nemožno odpustiť.

(2) Ak  žalobu  podá  niekto,  kto  tvrdí,  že  mu rozhodnutie správneho orgánu nebolo  doručené, hoci sa s ním  ako s účastníkom konania  malo konať,  súd overí  správnosť tohto  tvrdenia a uloží správnemu  orgánu doručiť  tomuto účastníkovi  správne rozhodnutie a podľa  okolností  odloží  jeho  vykonateľnosť. Týmto stanoviskom súdu je  správny orgán viazaný. Po  uskutočnenom doručení predloží správny orgán spisy súdu na rozhodnutie o žalobe.

(3) Prokurátor  môže   žalobu  podať  do   dvoch  mesiacov  od právoplatnosti  rozhodnutia,  ktorým   nebolo  vyhovené  protestu, najneskôr  však  do  jedného  roka  od  právoplatnosti rozhodnutia správneho orgánu.  Ak nebolo vyhovené  upozorneniu krajského úradu na  porušenie  zákonov  a  ostatných  všeobecne záväzných právnych predpisov,  krajský úrad  môže žalobu  podať do  dvoch mesiacov po uplynutí  lehoty  určenej  na   podanie  informácie  o vykonaných opatreniach,  najneskôr však  do jedného  roka odo  dňa, v  ktorom
došlo k postupu správneho orgánu.
     
Žaloba  nemá  odkladný  účinok  na  vykonateľnosť  rozhodnutia správneho orgánu, pokiaľ osobitný zákon neustanovuje niečo iné. Na žiadosť  účastníka  môže  predseda  senátu uznesením vykonateľnosť rozhodnutia   odložiť,   ak   by   okamžitým  výkonom  napadnutého rozhodnutia hrozila závažná ujma.

(1) Predseda senátu vyžiada spisy žalovaného správneho orgánu, ktorý  je  povinný  bez  meškania  ich  predložiť  spolu so spismi správneho orgánu prvého stupňa.

(2) Ak  predseda  senátu  zistí,  že  súd  nie  je vecne alebo miestne príslušný, postúpi vec uznesením príslušnému súdu.

(3) Predseda  senátu uznesením  konanie zastaví,  ak sa žaloba podala  oneskorene, ak  ju  podala  neoprávnená osoba,  ak smeruje proti rozhodnutiu, ktoré nemôže byť predmetom preskúmavania súdom,
ak  žalobca  neodstránil  vady  žaloby,  ktorých  odstránenie  súd nariadil a ktoré bránia vecnému vybaveniu žaloby, alebo ak žalobca nie  je zastúpený  podľa Č 250a  alebo ak  žaloba bola  vzatá späť (Č 250h ods. 2).

Ak  nedôjde  k  vybaveniu  žaloby  spôsobom  uvedeným v Č 250d ods. 2 a 3, doručí súd žalovanému rovnopis žaloby. Predseda senátu môže  nariadiť  žalovanému,  aby   sa  k  obsahu  žaloby  vyjadril v lehote, ktorú zároveň určí.

(1) Ak nedôjde k vybaveniu  žaloby spôsobom uvedeným v Č 250f, predvolá predseda  senátu na pojednávanie účastníkov;  naň si môže vyžiadať potrebné podklady, prípadne  aj ďalšie písomné vyjadrenia účastníkov.

(2) Ak sa  účastníci na pojednávanie  nedostavia, môže sa  vec prejednať v  ich neprítomnosti; konanie  sa nesmie z  tohto dôvodu prerušiť.

(1) Až  do  rozhodnutia  súdu  môže  žalobca rozsah napadnutia správneho  rozhodnutia obmedziť;  rozšíriť  ho  môže len  v lehote podľa Č 250b.

(2) Až do rozhodnutia súdu môže  žalobca vziať žalobu späť; ak žalovanému  medzitým vznikli  trovy  konania,  rozhodne súd  o ich náhrade.

(1) Pri  preskúmavaní   zákonnosti  rozhodnutia  je   pre  súd rozhodujúci skutkový stav, ktorý tu bol v čase vydania napadnutého rozhodnutia; dokazovanie sa nevykonáva.

(2) Ak  rozhodnutie správneho  orgánu bolo  medzitým napadnuté protestom  prokurátora, súd  konanie o  žalobe preruší  až do jeho vybavenia;  ak napadnuté  rozhodnutie bolo  zrušené alebo zmenené,
súd  konanie  o  žalobe  zastaví.  Obdobne  sa  postupuje, ak pred podaním žaloby na súd sa proti právoplatnému rozhodnutiu správneho orgánu podal mimoriadny opravný prostriedok.

(3) Na vady konania pred  správnym orgánom súd prihliadne, len ak  vzniknuté  vady  mohli  mať  vplyv  na  zákonnosť  napadnutého rozhodnutia.

(1) Ak súd  dôjde k  záveru, že  napadnuté rozhodnutie a postup je v súlade so zákonom, vysloví rozsudkom, že sa žaloba zamieta.

(2) Ak súd dôjde k záveru, že správne rozhodnutie posúdilo vec po právnej  stránke nesprávne alebo že  zistenie skutkového stavu, z ktorého vychádzalo  správne rozhodnutie, je v  rozpore s obsahom spisov  alebo že  zistenie  skutkového  stavu je  nedostačujúce na posúdenie  veci, zruší  rozsudkom napadnuté  rozhodnutie správneho orgánu a  podľa okolností aj  rozhodnutie správneho orgánu  prvého stupňa a vráti vec žalovanému  správnemu orgánu na ďalšie konanie. Súd  zruší  napadnuté  rozhodnutia  aj  vtedy,  ak  sa ukáže až na pojednávaní,  že  sú  nepreskúmateľné  pre  nezrozumiteľnosť alebo nedostatok dôvodov.

(3) Správne orgány sú viazané právnym názorom súdu.

(4) Proti   rozhodnutiu   súdu   nie   je   prípustný  opravný prostriedok s výnimkou mimoriadneho dovolania.

(1) Ak mal  žalobca úspech celkom  alebo sčasti, súd  mu proti žalovanému  prizná právo  na  úplnú  alebo čiastočnú  náhradu trov konania.  Môže tiež  rozhodnúť, že  sa náhrada  trov celkom  alebo sčasti neprizná, ak sú na to dôvody hodné osobitného zreteľa.

(2) Ak po zrušení rozhodnutia správneho orgánu došlo k vydaniu nového rozhodnutia, ktoré sa k novej žalobe opäť zrušilo preto, že sa správny  orgán odchýlil od právneho  názoru vysloveného v prvom rozsudku  súdu  bez  toho,  aby  došlo  k  zmene  skutkového alebo právneho stavu, uloží súd správnemu orgánu, aby žalobcovi nahradil všetky trovy súdneho konania.
(1) Podľa  ustanovení tejto  hlavy sa  postupuje v  prípadoch, v ktorých   zákon   zveruje   súdom   rozhodovanie   o opravných prostriedkoch   proti    neprávoplatným   rozhodnutiam   správnych orgánov. 35)

(2) Pokiaľ v  tejto hlave nie  je ustanovené inak,  použije sa primerane ustanovenie druhej hlavy s výnimkou Č 250a.

(1) Konanie sa začína na  návrh, ktorým je opravný prostriedok proti rozhodnutiu správneho orgánu.

(2) Návrh sa  podáva na príslušnom  súde v lehote  tridsiatich dní od  doručenia rozhodnutia, pokiaľ  osobitný zákon neustanovuje niečo iné. Návrh  je podaný včas aj vtedy, ak  bol podaný v lehote na  orgáne,  ktorý  vydal  rozhodnutie.  Ak rozhodnutie neobsahuje poučenie  o  opravnom  prostriedku  alebo  ak  obsahuje  nesprávne poučenie,  možno   ho  napadnúť  do  šiestich   mesiacov  od  jeho doručenia.

(3) Účastníkmi konania  sú  tí,  ktorí  nimi  sú  v konaní na správnom   orgáne,  a   správny  orgán,   ktorého  rozhodnutie  sa preskúmava.

Ak  to povaha  veci nevylučuje,  môže ten,  kto podáva opravný prostriedok, navrhnúť, aby bola odložená vykonateľnosť napadnutého rozhodnutia.  Súd môže  tomuto  návrhu  vyhovieť, ak  by vykonaním napadnutého rozhodnutia bol zmarený účel jeho preskúmania.

Ak  správny orgán,  ktorého rozhodnutie  súd preskúmava,  vydá nové  rozhodnutie,  ktorým  návrhu  celkom  vyhovie, súd uznesením konanie zastaví.

Ak je návrh  podaný oneskorene alebo ho podá  ten, kto naň nie je oprávnený,  alebo ak sa  napadá rozhodnutie, ktoré  preskúmaniu  nepodlieha,  alebo   ak  navrhovateľ  neodstránil   vady,  ktorých odstránenie súd nariadil a  ktoré bránia vecnému vybaveniu návrhu, súd uznesením opravný prostriedok odmietne.

(1) Ak  nedôjde  k  vybaveniu  opravného  prostriedku spôsobom uvedeným v  Č 250f alebo 250o, nariadi  súd pojednávanie. Súd môže vykonať dôkazy nevyhnutné na preskúmanie napadnutého rozhodnutia.

(2) O  opravnom  prostriedku  rozhodne  súd  rozsudkom, ktorým preskúmané  rozhodnutie buď  potvrdí, alebo  ho zruší  a vráti  na ďalšie konanie.

Ak súd  zruší rozhodnutie správneho  orgánu, je správny  orgán pri novom prejednaní viazaný právnym názorom súdu.

(1) Proti  rozhodnutiu  súdu  nie  sú  s výnimkou mimoriadneho dovolania a prípadov podľa odseku 2 prípustné opravné prostriedky.

(2) Vo  veciach  dôchodkového  zabezpečenia  možno podať proti rozhodnutiu krajského  súdu odvolanie, o  ktorom rozhodne Najvyšší súd  Slovenskej republiky;  dovolanie je  prípustné. Na  odvolacie konanie sa použijú primerane ustanovenia prvej hlavy štvrtej časti tohto  zákona  a  na  konanie  o  dovolaní  sa  použijú  primerane ustanovenia tretej hlavy štvrtej  časti tohto zákona; pojednávanie netreba nariaďovať.	Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušný orgán podľa Č 2 písm. i) návrhu 

	

Správny poriadok a Občians-ky súdny poriadok
platia v Slovens-kej republi-ke od roku 1967 a 1963

		
Č: 9
O: 1
	1. Členské štáty určia v lehote stanovenej v článku 12 príslušné orgány, ktoré sú splnomocnené prijímať žiadosti a robiť rozhodnutia uvedené v tejto smernici. Túto informáciu oznámia ostatným členským štátom a komisii.
	N		Č: 2
P: i	Na účely tohto zákona
i) príslušný orgán Slovenskej republiky (ďalej len príslušný orgán) je orgán, ktorý vydáva rozhodnutie o uznaní odbornej kvalifikácie na výkon príslušného regulovaného povolania v Slovenskej republike. Príslušné orgány sú ustanovené  v osobitných predpisoch8). Ak nie je v osobitných predpisoch 8) ustanovené inak, príslušné orgány vydávajú rozhodnutie o uznaní odbornej kvalifikácie na základe rozhodnutia Ministerstva školstva Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo školstva“ ), ktoré na účely uznávania dokladov o vzdelaní zriaďuje osobitný útvar, ktorým je Stredisko na uznávanie dokladov o vzdelaní (ďalej len „stredisko“). Ministerstvo školstva je príslušným orgánom na uznávanie odbornej kvalifikácie pedagogických zamestnancov.	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušný orgán podľa Č 2 písm. i) návrhu			
Č: 9
O: 2
V: 1
V: 2	2. Každý členský štát  určí osobu zodpovednú za koordináciu činností orgánov uvedených v odseku 1 a budú o tom  informovať ostatné členské štáty a komisiu.	N		Č: 13
O: 1
P: f	Ministerstvo školstva
f) vykonáva funkciu národného koordinátora pre všeobecný systém uznávania tým, že hlavne
1.	koordinuje činnosť príslušných orgánov podľa tohto  zákona v Slovenskej republike,
2. zastupuje Slovenskú republiku vo vzťahu                    k príslušným orgánom Európskej komisie,
3. pripravuje pravidelné správy o vykonaných rozhodnutiach vo veci uznávania dokladov o vzdelaní občanov členských štátov na účely výkonu regulovaného povolania v Slovenskej republike podľa tohto zákona pre Európsku komisiu, 
4.  zabezpečuje publikovanie stanovísk k otázkam, ktoré vydá Európska komisia,	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky – Stredisko na uznávanie dokladov o vzdelaní			
Č: 9
O: 2
V: 3	Jeho úlohou bude podporovať jednotnú aplikáciu tejto smernice na všetky príslušné profesie. Pod záštitou komisie sa zriadi koordinačná skupina zložená z koordinátorov  menovaných každým členským štátom alebo ich zástupcami a na čele skupiny bude predstaviteľ komisie.

Úlohou tejto skupiny bude:
- uľahčovať implementáciu tejto smernice,
- zhromažďovať užitočné informácie pre jej aplikáciu v členských štátoch.

Skupina môže  konzultovať s komisiou  akékoľvek zamýšľané zmeny existujúceho systému.	N	

	Č: 13
O: 1
P: f

	Ministerstvo školstva
f) vykonáva funkciu národného koordinátora pre všeobecný systém uznávania tým, že hlavne
2.	koordinuje činnosť príslušných orgánov podľa tohto  zákona v Slovenskej republike,
2. zastupuje Slovenskú republiku vo vzťahu                    k príslušným orgánom Európskej komisie,
3. pripravuje pravidelné správy o vykonaných rozhodnutiach vo veci uznávania dokladov o vzdelaní občanov členských štátov na účely výkonu regulovaného povolania v Slovenskej republike podľa tohto zákona pre Európsku komisiu, 
4.  zabezpečuje publikovanie stanovísk k otázkam, ktoré vydá Európska komisia,	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky – Stredisko na uznávanie dokladov o vzdelaní			
Č: 9
O: 3	3. Členské štáty prijmú opatrenia na poskytnutie  potrebných informácií o uznávaní diplomov  v rámci tejto smernice. V tejto úlohe jej môže asistovať informačné stredisko o akademickom uznávaní diplomov a obdobiach štúdia stanovených členskými štátmi v rámci uznesenia rady a ministrov školstva, ktorí sa stretli v rámci zasadnutia rady dňa 9. februára 1976 /1/ a keď je to vhodné, aj príslušné odborné združenia a organizácie. Komisia  vyvinie príslušnú iniciatívu na zabezpečenie toho, aby sa rozvíjalo a koordinovalo oznámenie potrebných informácií.	N		Č: 13
O: 1
P: e	Ministerstvo školstva
e) vykonáva funkciu kontaktného miesta pre všeobecný systém uznávania pre občanov členských štátov, ktorí majú záujem vykonávať regulované povolanie v Slovenskej republike, a to najmä poskytovaním informácií o možnostiach a podmienkach uznania ich odbornej kvalifikácie v Slovenskej republike,	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky			
Č: 10
O: 1	1. Ak v zmysle tretej vety druhého pododseku článku 4 /1/ /b/, členský štát navrhne  žiadateľom odoprieť právo voľby medzi adaptačným obdobím a  skúškou spôsobilosti vo vzťahu k profesii v  zmysle tejto smernice, okamžite nahlási komisii príslušný návrh ustanovenia. Súčasne oznámi komisii dôvody, ktoré boli  nevyhnutné na zavedenie príslušných ustanovení.
Komisia  ihneď oznámi ostatným členským štátom každý návrh, ktorý obdržala. Môže tiež konzultovať s koordinačnou skupinou uvedenou v článku 9 /2/ o návrhu.	n. a.								
Č: 10
O: 2	2. Bez vplyvu na možnosti komisie a ostatných členských štátov pripomienkovať návrh,   členský štát môže prijať ustanovenie iba vtedy, ak komisia  nedospela k opačnému rozhodnutiu v rámci troch mesiacov.	n. a.								
Č: 10
O: 3	3. Na požiadanie niektorého členského štátu alebo komisie, členské štáty im bezodkladne oznámia  definitívny text ustanovenia vyplývajúceho z aplikácie tejto smernice.	N		Č: 13
O: 1
P: g	Ministerstvo školstva
g) poskytuje texty právnych predpisov Slovenskej republiky týkajúce sa všeobecného systému uznávania členským štátom alebo Európskej komisii,	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky			
Č: 11	Vzhľadom na uplynutie obdobia stanoveného v článku 12, členské štáty oznámia každý druhý  rok  komisii správu o aplikácii zavedeného systému.
Okrem všeobecných  poznámok bude táto správa  obsahovať štatistický súhrn prijatých rozhodnutí, ako aj  popis hlavných problémov vyplývajúcich z aplikácie tejto smernice.	N		Č: 17	Príslušné orgány predkladajú ministerstvu školstva každoročne k 31. decembru kalendárneho roka  správu o podľa tohto zákona vydaných rozhodnutiach vo veci uznávania odborných kvalifikácií občanov členských štátov na účely výkonu regulovaného povolania v Slovenskej republike. Správu predkladajú pre potreby vypracovania pravidelných správ Slovenskej republiky pre Európsku komisiu o uznávaní odborných kvalifikácií občanov členských štátov.	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušné orgány podľa Č 2 písm. i)			
Č: 12
V: 1	Členské štáty prijmú potrebné opatrenia  na dodržanie tejto smernice v priebehu dvoch rokov od jej notifikácie /2/. Súčasne budú o tom informovať aj komisiu.	N		Č: 13
O: 1
P: g	Ministerstvo školstva
g) poskytuje texty právnych predpisov Slovenskej republiky týkajúce sa všeobecného systému uznávania členským štátom a Európskej komisii,	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky			
Č: 12
V: 2	Členské štáty oznámia komisii texty hlavných ustanovení vnútroštátneho zákona, ktorý prijmú v  oblasti, na ktorú sa vzťahuje táto smernica.									
Prílo-ha	Zoznam odborných združení alebo organizácií, ktoré spĺňajú podmienky druhého pododseku článku 1 (d)	N			Príloha č. 2 k zákonu č.      /2002 Z. z. Zoznam odborných združení alebo organizácií k Č 2 písm. b), ktoré majú právo  udeľovať doklady o vzdelaní	Ú				
	Írsko 1)
1.	The institue of Chartered Accountants in Ireland 2) – Inštitút autorizovných  účtovných znalcov (revízorov účtovných kníh) v Írsku2)
2.	 The Institute of Certified Public Accountants in Ireland2) – Inštút autorizovných verejných účtovníkov a poradcov pre otázky daní a účtovníctva v Írsku2)
3.	 The Asociation of Certified Accountants2) – Združenie autorizovaných účtovníkov a poradcov pre otázky daní a účtovníctva2)
4.	 Institution of Engineers of Ireland – Inštitúcia inžinierov Írska
5.	Irish Planning Institute – Írsky inštitút plánovania				IRELAND1) (Írsko)
1.	The Institute of Chartered Accountants in Ireland2)  (Inštitút prísažných účtovných znalcov v Írsku)
2.	The Institute of Certified Public Accountants in Ireland 2) (Inštitút autorizovaných  účtovných znalcov v Írsku)
3.	The Association of Certified Accountants 2) (Združenie  autorizovaných účtovných znalcov)
4.	Institution of Engineers of Ireland (Inštitúcia inžinierov Írska)
5.	Irish Planning Institute (Írsky plánovací inštitút)
					
	Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska
1.	Institute of Chartered Accountants in England and Wales – Inštitút autorizovaných účtovných znalcov (revízorov účtovných kníh) v Anglicku a vo Walese
2.	Institute of Chartered Accountants  of Scotland - Inštitút autorizovaných účtovných znalcov (revízorov účtovných kníh) Škótska
3.	Institute of Chartered Accountants in Ireland - Inštitút autorizovaných účtovných znalcov (revízorov účtovných kníh) v Írsku
4.	Chartered Asociation of Certified Accountants – Výsadné združenie autorizovaných účtovníkov a poradcov pre otázky daní a účtovníctva, autorizovaných účtovných znalcov
5.	Chartered Institute of Loss Adjusters – Výsadný inštitút likvidátorov škôd
6.	Chartered Institute of Management Accountants – Výsadný inštitút riadiacich účtovníkov
7.	Institute of Chartered Secretaries and Administrators – Inštitút autorizovaných sekretárok a správcov
8.	Chartered Insurance Institute – Autorizovaný inštitút poistenia
9.	 Institute of Actuaries – Inštitút poisťovacích analytikov
10.	Faculty of Actuaries – Fakulta poisťovacích analytikov
11.	Chartered Institute of Bankers – Výsadný inštitút bankárov
12.	Institute of Bankers in Scotland – Inštitút bankárov Škótska
13.	Royal Institute of Chartered Surveyors – Kráľovský inštitút autorizovaných geodetov
14.	Royal Town Planning Institute – Kráľovský inštitút plánovania miest
15.	Chartered Society of Physiotherapy – Výsadná spoločnosť fyzioterapie
16.	Royal Society of Chemistry – Kráľovská chemická spoločnosť
17.	British Psychological Society – Britská psychologická spoločnosť
18.	Library Association – Združenie knižníc
19.	Institute of Chartered Foresters – Inštitút autorizovaných lesníkov
20.	Chartered Institute of Building – Autorizovaný stavebný inštitút
21.	Engineering Council – Inžinierska rada
22.	Institute of Energy – Inštitút energetiky
23.	Institution of Structural Engineers – Inštitúcia konštitučných inžinierov
24.	Institution of Civil Engineers – Inštitút stavebných inžinierov
25.	Institution of Mining Engineers – Inštitúcia baníckych inžinierov
26.	Institution of Mining and Metallurgy – Inštitúcia  baníctva a metalurgie
27.	Institution of Electrical Engineers – Inštitúcia elektroinžinierov
28.	Institution of Gass Engineers – Inštitúcia plynoinžinierov
29.	Institution of Mechanical Engineers – Inštitúcia strojárov
30.	Institution of Chemical Engineers – Inštitúcia chemických inžinierov
31.	Institution of Production Engineers – Inštitúcia výrobných inžinierov
32.	Institution of Mariner Engineers – Inštitúcia námorných inžinierov
33.	Royal Institution of Naval Architects – Kráľovská inštitúcia staviteľov lodí
34.	Royal Aeronautical Society – Kráľovská letecká spoločnosť
35.	Institute of Metals – Inštitút kovov
36.	Chartered Institution of Building, Services Engineers – Výsadná inštitúcia inžinierov stavebných služieb 
37.	Institute of Measurement and Control – Inštitút merania a kontroly
38.	British Computer Society – Britská počítačová spoločnosť
1) Írski občania sú tiež členmi týchto autorizovaných orgánov Veľkej Británie:
•	Institute of Chatered Accountants in England and Wales – Inštitút autorizovaných účtovných revízorov (revízorov účtovných kníh) Anglicka a Walesu
•	Institute of Chatered Accountants of Scotland - Inštitút autorizovaných účtovných revízorov (revízorov účtovných kníh) Škótska
•	Institutes of Actuaries – Inštitút poistných analytikov
•	Faculty of Actuaries – Fakulty poistných analytikov
•	Chartered Institute of Management Accountants – Autorizovaný inštitút riadiacich účtovníkov
•	Institute od Chartered Secretaries and Administrators – Inštitút autorizovaných sekretárok a správcov
•	Royal Institution of Chartered Surveyors – Kráľovský inštitút autorizovaných geodetov
•	Royal Town Planning Institute – Kráľovský inštitút plánovania miest
•	Chartered Institute of Building – Autorizovaný stavebný inštitút
2) Len na účely auditu	N			UNITED KINGDOM OF ENGLAND, WALES AND NORTHERN IRELAND (Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska)
1.	Institute of Chartered Accountants in England and Wales (Inštitút prísažných účtovných znalcov v Anglicku a vo Walese)
2.	Institute of Chartered Accountants of Scotland (Inštitút prísažných účtovných znalcov Škótska)
3.	Institute of Chartered Accountants in Ireland (Inštitút prísažných účtovných znalcov   v Írsku)
4.	Chartered Association of Certified Accountants (Výsadné združenie autorizovaných účtovných znalcov)
5.	Chartered Institute of Loss Adjusters (Výsadný inštitút likvidátorov škôd)
6.	Chartered Institute of Management Accountants (Výsadný inštitút prevádzkových účtovníkov)
7.	Institute of Chartered Secretaries and Administrators (Inštitút prísažných tajomníkov a administrátorov)
8.	Chartered Insurance Institute (Výsadný poisťovací inštitút)
9.	Institute of Actuaries (Inštitút poistných technikov)
10.	Faculty of Actuaries (Fakulta poistných technikov)
11.	Chartered Institute of Bankers (Výsadný inštitút bankárov)
12.	Institute of Bankers in Scotland (Inštitút bankárov v Škótsku)
13.	Royal Institution of Chartered Surveyors (Kráľovská inštitúcia prísažných topografov)
14.	Royal Town Planning Institute (Kráľovský inštitút plánovania miest)
15.	Chartered Society of Physiotherapy (Výsadná spoločnosť fyzioterapie)
16.	Royal Society of Chemistry (Kráľovská spoločnosť chémie)
17.	British Psychological Society (Britská psychologická spoločnosť)
18.	Library Association (Združenie knižníc)
19.	Institute of Chartered Foresters (Inštitút prísažných lesníkov)
20.	Chartered Institute of Building (Výsadný inštitút stavebníctva)
21.	Engineering Council (Rada pre strojárenstvo)
22.	Institute of Energy (Inštitút energie)
23.	Institution of Structural Engineers (Inštitúcia štrukturálnych inžinierov)
24.	Institution of Civil Engineers (Inštitúcia stavebných inžinierov)
25.	Institution of Mining Engineers (Inštiúcia banských inžinierov)
26.	Institution of Mining and Metallurgy (Inštitúcia baníctva a metalurgie)
27.	Institution of Electrical Engineers (Inštitúcia elektrotechnických inžinierov)
28.	Institution of Gas Engineers (Inštitúcia inžinierov-plynárov)
29.	Institution of Mechanical Engineers (Inštitúcia strojných inžinierov)
30.	Institution of Chemical Engineers (Inštitúcia chemických inžinierov)
31.	Institution of Production Engineers (Inštitúcia výrobných inžinierov)
32.	Institution of Marine Engineers (Inštitúcia námorných inžinierov)
33.	Royal Institution of Naval Architects (Kráľovská inštitúcia námorných architektov)
34.	Royal Aeronautical Society (Kráľovská aeronautická spoločnosť)
35.	Institute of Metals (Inštitút kovov)
36.	Chartered Institution of Building Services Engineers (Výsadná inštitúcia inžinierov stavebných služieb) 
37.	Institute of Measurement and Control (Inštitút merania a kontroly)
38.	British Computer Society (Britská počítačová spoločnosť)
       
1) Írski štátni príslušníci sú taktiež členovia nasledujúcich  orgánov Spojeného kráľovstva:
•	Institute of Chartered Accountants in England and Wales (Inštitút prísažných účtovných  znalcov v Anglicku a vo Walese)
•	Institute of Chartered Accountants of Scotland (Inštitút prísažných účtovných znalcov v Škótsku)
•	Institute of Actuaries (Inštitút poistných technikov)
•	Faculty of Actuaries (Fakulta poistných technikov)
•	The Chartered Institute of Management Accountants (Výsadný inštitút prevádzkových účtovníkov)
Institute of Chartered Secretaries and Administrators (Inštitút prísažných tajomníkov a administrátorov)
•	Royal Town Planning Institute (Kráľovský inštitút plánovania miest)
•	Royal Institution of Chartered Surveyors (Kráľovská inštitúcia prísažných topografov)
•	Chartered Institute of Building. (Výsadný inštitút stavebníctva)
2)    Len na účely audítorskej činnosti.
	Ú				

TABUĽKA ZHODY 
návrhu zákona
s právom Európskych spoločenstiev a s právom Európskej únie

Právny akt ES/EÚ	Právne predpisy Slovenskej republiky	
Smernica Rady 92/51/EHS z 18. júna 1992 o druhom všeobecnom systéme uznávania odborného vzdelania a prípravy, doplňujúca Smernicu 89/48/EHS	•	Zákon č. 477/ 2002 Z.z. o uznávaní odborných kvalifikácií a o doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov
•	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR č.215/1995 Z.z. o geodézii a kartografii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov
•	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR č.216/1995 Z. z. o Komore geodetov a kartografov
•	Vyhláška ÚGKK SR č. 178/1996 Z. z., ktorou sa vykonáva zákon NR SR o geodézii a kartografii	
1	2	3	4	5	6	7	8	9	10	
Článok (Č, O,
V, P)	Text	Spôsob
trans-
pozície	Číslo	Článok (Č,  §, O, V, P)	Text	Zhoda	Administratívna
infraštruktúra	Poznámky	Štádium legislatívneho procesu	
Č: 1
P: a	Na účely tejto Smernice sa budú používať nasledujúce definície:
a) diplom: akýkoľvek doklad o vzdelaní a odbornej príprave alebo akýkoľvek súbor takýchto dokladov:
­ ktorý bol udelený kompetentným orgánom v členskom štáte v súlade so zákonnými ustanoveniami, nariadeniami a administratívnymi postupmi tohto štátu,
­ ktorý dokazuje, že jeho držiteľ úspešne ukončil:
(i) postredoškolské štúdium iné, než to, ktoré je uvedené v druhom odseku článku 1 (a) Smernice 89/48/EHS, trvajúce  aspoň  jeden rok alebo v zodpovedajúcej dĺžke popri zamestnaní, pričom  jednou z podmienok prijatia je spravidla úspešné ukončenie stredoškolského štúdia požadovaného na prijatie na univerzitu  alebo vysokoškolské vzdelávanie, ako aj odborná príprava, ktorá sa môže  požadovať okrem tohto postredoškolského štúdia;
alebo
(ii)  jeden zo študijných odborov a odbornú prípravu uvedených v prílohe C, a ktorý:
­ potvrdzuje, že jeho absolvent má odbornú kvalifikáciu požadovanú na začatie alebo vykonávanie regulovanej profesie v danom členskom štáte,
za predpokladu, že vzdelávanie a odborná príprava doložené týmto dokladom boli získané najmä v Spoločenstve alebo mimo Spoločenstva vo vzdelávacích ustanovizniach, poskytujúcich vzdelávanie a odbornú prípravu  v súlade so zákonnými ustanoveniami, nariadeniami alebo administratívnymi postupmi členského štátu, alebo ak má jeho držiteľ má trojročnú odbornú prax potvrdenú členským štátom, ktorý uznal doklad z tretej krajiny o vzdelaní a odbornej príprave.
Nasledujúce sa bude považovať za rovnaký doklad ako diplom podľa prvého pododseku: akýkoľvek doklad o vzdelaní a odbornej príprave alebo súbor takýchto dokladov udelený kompetentným orgánom v členskom štáte, ak je udelený po úspešnom ukončení vzdelávania a odbornej prípravy získaného v Spoločenstve a uznaného kompetentným orgánom v členskom štáte  za ekvivalentný stupeň, a ak priznáva rovnaké práva na začatie a vykonávanie regulovaného povolania v tomto členskom štáte;
	N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

	

Návrh zákona o výchove a  vzdelávaní

Zákon o vyso-kých školách a      o  zmene  a  doplnení niekto-rých zákonov

	§: 2
P: e

§:18
O.2
P: j
P: f
P: h
§:18
O:1

§:36
O:1

§:36
O:2

§:36
O:3
§:36
O:4

Č:61
O:2

Č:64
O:1

Č:64
O:2

Č:64
O:3

Č:64
O:4

	Na účely tohto zákona  
e) absolventský diplom je doklad o vzdelaní 
1.	vydaný príslušným orgánom členského štátu, a
1a.  potvrdzuje, že jeho držiteľ úspešne ukončil 
1a1. aspoň jednoročné denné štúdium, alebo 
1a2a. aspoň jednoročnému dennému štúdiu zodpovedajúce externé štúdium, pričom jednou z podmienok prijatia na toto štúdium bolo spravidla úplné stredné vzdelanie, alebo 
1a2b. aspoň jednoročnému dennému štúdiu zodpovedajúce externé štúdium, pričom jednou z podmienok prijatia na toto štúdium bolo spravidla úplné stredné odborné vzdelanie, a 
1a3.    ak je to potrebné aj ďalšie odborné vzdelávanie, ktoré sa môže  požadovať okrem tohto štúdia, alebo 
1a4.    jeden zo študijných odborov uvedených v prílohe č. 3, a
1b. potvrdzuje, že jeho držiteľ má odbornú kvalifikáciu požadovanú na   
vykonávanie regulovaného povolania v danom členskom štáte, alebo 
2.	je vydaný
2a. príslušným orgánom členského štátu, ak je vydaný na základe úspešného  ukončenia nadpolovičnej časti štúdia v Európskej únii, alebo 
2b.  mimo Európskej únie, 
2b1. ak je uznaný príslušným orgánom členského štátu ako rovnocenný, a
2b2. ak sa držiteľ preukázal trojročnou odbornou praxou potvrdenou príslušným orgánom členského štátu, ktorý uznal jeho doklad o vzdelaní, alebo 
2c. po úspešnom ukončení štúdia v Európskej únii a uznaný príslušným orgánom členského štátu, pričom sa  držiteľovi tohto dokladu priznali rovnaké práva na výkon regulovaného povolania v tom členskom štáte,

Doklady o získanom vzdelaní majú charakter verejnej listiny. Dokladom o získanom vzdelaní je:
j) absolventský diplom,
f) vysvedčenie o záverečnej skúške,
h)vysvedčenie o maturitnej skúške
Doklady o získanom vzdelaní podľa tohto zákona môžu vydávať len školy a materské školy, ktoré sú zaradené do siete
(1) Pomaturitné štúdium v stredných odborných školách  vedie k zvyšovaniu  kvalifikácie na výkon povolaní a pracovných činností.
(2) Stredné odborné školy  môžu organizovať pomaturitné štúdium vo výchovno-vzdelávacích programoch, ktoré sú určené pre uchádzačov, ktorí v predchádzajúcom vzdelávaní získali úplné stredné odborné vzdelanie  alebo úplné stredné všeobecné  vzdelanie.
Pomaturitné štúdium sa organizuje v rozsahu najmenej dvoch rokov.
Pomaturitné štúdium  sa člení na tieto druhy 
a)	kvalifikačné štúdium, v ktorom študenti  získavajú odbornú kvalifikáciu v inom    odbore, než v ktorom vykonali maturitnú skúšku; štúdium sa ukončuje maturitnou   skúškou z odborných predmetov, ktoré neboli súčasťou skôr získanej maturitnej    skúšky,
b)	špecializačné štúdium, v ktorom si študenti zdokonaľujú vedomosti a zručnosti získané v skôr absolvovanom odbore vzdelávania na strednej odbornej škole; úspešným skončením špecializačného štúdia absolvent získa vyššie odborné vzdelanie (§ 30 ods. 6 písm. c)); štúdium sa ukončuje absolutóriom,
c)	vzdelávanie v kurzoch, v ktorom si študenti v krátkych výchovno-vzdelávacích programoch pomaturitného štúdia inovujú vedomosti a získavajú nové schopnosti v rámci ďalšieho vzdelávania alebo celoživotného vzdelávania; vzdelávanie sa ukončuje  skúškou.
Dokladom o riadnom skončení štúdia akreditovaného študijného programu a o získaní príslušného akademického titulu je vysokoškolský diplom a vysvedčenia o štátnych skúškach.
Doklady o absolvovaní štúdia študijného programu v študijnom odbore sú
a)	vysokoškolský diplom,
b)   vysvedčenie o štátnej skúške, 
a)	dodatok k diplomu.
Vysokoškolský diplom je doklad o absolvovaní štúdia akreditovaného študijného programu v príslušnom študijnom odbore a o udelení titulu. Vydáva ho vysoká škola. Na vysokoškolskom diplome sa uvádza meno absolventa, matričné číslo diplomu, názov vysokej školy, názov študijného odboru, názov študijného programu, podľa ktorého sa štúdium uskutočňovalo, názov fakulty, ak sa študijný program uskutočňoval na fakulte, akademický titul a ďalšie údaje určené vysokou školou. Vysokoškolský diplom sa odovzdáva spravidla pri akademickom obrade.
Vysvedčenie o štátnej skúške je doklad o vykonanej štátnej skúške, jej súčastiach a jej výsledku. Vydáva ho vysoká škola.
Dodatok k diplomu je doklad, ktorý obsahuje podrobnosti o absolvovanom študijnom programe. Údaje, ktoré musí dodatok k diplomu obsahovať, ustanovuje všeobecne záväzný právny predpis (§ 64 ods. 4). Dodatok k diplomu vydáva vysoká škola. Absolvent dostane dodatok k diplomu súčasne s diplomom.	Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

	Ministerstvo školstva a príslušné orgány podľa §2 písm. i)

V prípade písmen f), g) a h) ide o  doklad o vzdelaní osvedčujúci koniec pomaturitného štúdia			
Č: 1
P: b	b) vysvedčenie: akýkoľvek doklad o vzdelávaní a odbornej príprave alebo súbor
takýchto dokladov:
­ ktoré bolo udelené kompetentným orgánom v členskom štáte a určeným v súlade so zákonnými ustanoveniami, nariadeniami alebo administratívnymi postupmi tohto štátu,
­ ktoré potvrdzuje, že  jeho držiteľ po absolvovaní stredoškolského štúdia ukončil:
študijný odbor alebo odbornú prípravu inú, než je uvedené v bode (a), zabezpečovaný ustanovizňou  pre  vzdelávanie alebo odbornú prípravu alebo zaškolením, prípadne  kombináciou teoretickej a praktickej prípravy, doplnenej tam kde je to vhodné, skúšobnou alebo odbornou praxou požadovanou okrem tohto štúdia,
alebo 
skúšobnú či  odbornú prax požadovanú  okrem tohto stredoškolského štúdia, 
alebo
­ ktorý potvrdzuje, že jeho držiteľ po stredoškolskom štúdiu technického alebo odborného charakteru, dokončil tam ,kde je to nevyhnutné, 
študijný odbor, alebo odbornú prípravu uvedené v predchádzajúcom odseku,
alebo
skúšobnú či odbornú prax požadovanú okrem tohto štúdia technického alebo odborného charakteru a
­ ktorý potvrdzuje, že jeho držiteľ má odbornú kvalifikáciu potrebnú na začatie alebo vykonávanie regulovanej profesie v tomto členskom štáte,
za predpokladu, že vzdelávanie a odborná príprava, potvrdené týmto dokladom, sa získalo najmä v Spoločenstve, alebo mimo Spoločenstva vo vzdelávacích ustanovizniach, ktoré zabezpečujú vzdelávanie a odbornú prípravu v súlade so zákonnými ustanoveniami, nariadeniami a administratívnymi postupmi  členského štátu, alebo že tento držiteľ  má dvojročnú odbornú prax potvrdenú členským štátom, ktorý uznal doklad tretieho štátu o vzdelaní a odbornej príprave.
Nasledujúce sa posudzuje rovnako ako vysvedčenie v zmysle prvého pododseku: 
akýkoľvek doklad o vzdelaní a odbornej príprave alebo súbor takýchto dokladov udelených kompetentným orgánom členského štátu  po úspešnom ukončení vzdelávania a odbornej prípravy získaných v Spoločenstve a uznaných kompetentným orgánom členského štátu za rovnocenný stupeň, ak priznáva rovnaké práva pokiaľ ide o začatie alebo vykonávanie regulovanej profesie v tomto členskom štáte;	N

N

N

N

N

N

N

N

	

Návrh zákona o
výchove   
a vzdelá-vaní
	§: 2
P: f

§:18
O:2
P: j
P: f
P: g
P: h
§:35
O:1

§:35
O:2

§:35
O:3

§:35
O:4

§:35
O:5

§:35 O:6
	Na účely tohto zákona 
f) vysvedčenie je doklad o vzdelaní 
1.	vydaný príslušným orgánom členského štátu, a
1a. potvrdzuje, že jeho držiteľ po štúdiu na strednej škole absolvoval
1a1. iné štúdium než to, ktoré je uvedené v písmene d), ktoré môže byť aj kombináciou teoretickej a praktickej prípravy, doplnené tam, kde je to potrebné, odbornou praxou, alebo 
1a2.  odbornú prax, ktorá sa požaduje okrem štúdia na strednej škole, alebo
1b. potvrdzuje,  že držiteľ po štúdiu na strednej škole odborného zamerania, vrátane učňovských škôl, tam, kde je to nevyhnutné, absolvoval 
1b1. štúdium, alebo
1b2. odborné vzdelávanie podľa  bodu 1.a.1, alebo 
1b3. odbornú prax,  a
1c. potvrdzuje, že má odbornú kvalifikáciu potrebnú na začatie alebo vykonávanie regulovaného povolania v tom členskom štáte, alebo
2.	je vydaný
2a. príslušným orgánom členského štátu, ak je vydaný na základe úspešného ukončenia nadpolovičnej časti štúdia v Európskej únii, alebo
2b. mimo Európskej únie, 
2b1. ak je uznaný príslušným orgánom členského štátu ako rovnocenný, a
         2b2. ak sa držiteľ preukázal dvojročnou odbornou praxou potvrdenou príslušným orgánom členského štátu, ktorý uznal jeho doklad o vzdelaní, alebo 
2c. po úspešnom ukončení štúdia v Európskej únii a uznaný príslušným orgánom členského štátu, pričom sa  držiteľovi tohto dokladu priznali rovnaké práva na výkon regulovaného povolania v tom členskom štáte,
Doklady o získanom vzdelaní majú charakter verejnej listiny. Dokladom o získanom vzdelaní je:
j) absolventský diplom,
f) vysvedčenie o záverečnej skúške,
g)výučný list
h)vysvedčenie o maturitnej skúške
(1) Stredné odborné školy, ktoré v príbuznom odbore vzdelania poskytujú úplné stredné odborné vzdelanie  môžu  organizovať nadstavbové štúdium.
(2) Nadstavbové štúdium  v stredných odborných školách poskytuje vyššiu úroveň všeobecného a široko profilovaného  odborného vzdelávania a prípravy.
(3) Nadstavbové štúdium  sa organizuje v odboroch vzdelávania, ktoré nadväzujú na predchádzajúce odborné vzdelávanie a prípravu v príbuznom odbore vzdelávania, ukončené stredným odborným vzdelaním.
(4) Nadväznosť odborov vzdelávania ustanoví  všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo školstva po dohode s príslušnými sociálnymi partnermi; pre školy v pôsobnosti iných ústredných orgánov určia  nadväznosť odborov vzdelania  tieto ústredné orgány všeobecne záväzným právnym predpisom.
(5) Vzdelávanie v nadstavbovom štúdiu sa organizuje v rozsahu najmenej dvoch rokov. 
(6) Úspešným skončením výchovno-vzdelávacieho programu nadstavbového štúdia študent získa úplné stredné odborné vzdelanie [§ 30 ods. 6 písm. b)].	Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú
	Ministerstvo školstva a príslušné orgány podľa § 2 písm. i)

V prípade písmen f), g) a h) ide o
doklad o vzdelaní osvedčujúci koniec pomaturitné-ho štúdia

			
Č: 1
P: c	(c) potvrdenie o odbornej spôsobilosti : akýkoľvek doklad o kvalifikácii:
­ potvrdzujúci  vzdelanie  a odbornú prípravu, ktoré netvoria súčasť súboru predstavujúceho diplom, podľa Smernice 89/48/EHS, prípadne diplom alebo vysvedčenie vo podľa tejto Smernice 
alebo
­ udelený po posúdení osobných kvalít, zručností alebo vedomostí, ktoré  považuje za nevyhnutné na výkon profesie orgán, kompetentný podľa zákonných ustanovení, nariadení alebo administratívnych postupov členského štátu bez toho, aby požadoval doklady o predchádzajúcom vzdelávaní a odbornej príprave;	N		§:2
P: g	Na účely tohto zákona  
g) osvedčenie o odbornej spôsobilosti je doklad o vzdelaní
1.	ktorý potvrdzuje získanie odborného vzdelania, ktoré nie je potvrdené 
1a. vysokoškolským diplomom podľa  písmena d), alebo 
1b. absolventským diplomom podľa písmena e), alebo 
1c. vysvedčením podľa písmena f), alebo
2. vydaný po posúdení osobných kvalít, zručností  alebo vedomostí , ktoré považuje za nevyhnutné na výkon povolania príslušný orgán členského štátu, ktorý môže rozhodnúť o splnení predpísaných kvalifikačných predpokladov bez toho, aby požadoval doklady o predchádzajúcom vzdelávaní,	Ú	Ministerstvo školstva a príslušné orgány podľa § 2 písm. i)			
Č: 1
P: d	(d) hostiteľský členský štát: ktorýkoľvek členský štát, v ktorom  občan členského štátu  požiada o povolenie na vykonávanie profesie  regulovanej v tomto členskom štáte, inom než je štát, v ktorom občan získal doklad o vzdelaní a odbornej príprave alebo potvrdenie o odbornej spôsobilosti, alebo kde prvýkrát  začal vykonávať danú profesiu; 	N				Ú	Slovenská republika celom texte zákona			
Č: 1
P: e	(e) regulované povolanie: regulovaná profesijná činnosť alebo rozsah činností, ktoré tvoria toto povolanie v členskom štáte;	N		§: 2
P: b	Na účely tohto zákona
b) regulované povolanie je povolanie, odborná činnosť alebo skupina odborných činností, výkon ktorých je podmienený splnením kvalifikačných predpokladov podľa osobitných predpisov7); regulované povolanie možno vykonávať najmä na základe profesného titulu alebo označenia povolania, ako aj na základe členstva v komore alebo v inej profesnej organizácii, ktoré sú uvedené v prílohe č. 2,	Ú				
Č: 1
P: f	(f) regulovaná profesijná činnosť: profesijná činnosť, ktorej začatie alebo vykonávanie, alebo jeden zo spôsobov jej vykonávania  v členskom štáte, je priamo alebo nepriamo podmienené v súlade s ustanoveniami zákonov, nariadení alebo administratívnych postupov držbou dokladu o vzdelaní a odbornej príprave alebo potvrdením o odbornej  spôsobilosti. Najmä nasledujúce predstavuje spôsob vykonávania regulovanej profesijnej činnosti:
­ vykonávanie činnosti na základe odborného titulu,  ktorý je vyhradený držiteľom dokladov o vzdelaní a odbornej príprave alebo o odbornej spôsobilosti v zmysle zákonných ustanovení, nariadení alebo administratívnych postupov,
	
­ vykonávanie odbornej činnosti týkajúcej sa zdravia, pokiaľ je odmeňovanie a/alebo náhrada za takúto činnosť v súlade s ustanoveniami národného sociálneho zabezpečenia podmienená vlastníctvom dokladu o vzdelaní a odbornej príprave alebo potvrdením o odbornej spôsobilosti.
Tam, kde neplatí prvý pododsek, mala by sa odborná činnosť považovať za regulovanú odbornú činnosť vtedy,  ak ju vykonávajú členovia asociácie alebo organizácie, ktorej cieľom je najmä zvyšovanie a udržiavanie vysokej úrovne v danej profesijnej oblasti, a ktorá je v tomto zmysle  uznávaná členským štátom  špeciálnou  formou a:
­ udeľuje doklad o vzdelaní a odbornej príprave  svojim členom,
­ zabezpečuje, že jej členovia rešpektujú pravidlá profesijného správania, ktoré predpisuje a
­ prisudzuje im právo používať odborný titul alebo označenie a využívať status zodpovedajúci tomuto vzdelaniu a odbornej príprave.
Kedykoľvek členský štát poverí uznávaním, uvedeným v druhom pododseku  asociáciu alebo organizáciu, ktorá spĺňa podmienky tohto pododseku, bude o tom informovať Komisiu;	N		§: 2
P: b	Na účely tohto zákona 
b)	regulované povolanie je povolanie, odborná činnosť alebo skupina odborných činností, výkon ktorých je podmienený splnením kvalifikačných predpokladov podľa osobitných predpisov;7) regulované povolanie možno vykonávať najmä na základe profesného titulu alebo označenia povolania, ako aj na základe členstva v komore alebo v inej profesnej organizácii, ktoré sú uvedené v prílohe č. 2,
	Ú
				
Č: 1
P: g	(g) regulované vzdelávanie a odborná príprava: akékoľvek vzdelávanie a odborná príprava, ktoré:
­ je  špecificky zamerané na vykonávanie danej profesie a
­ pozostáva zo štúdia, alebo štúdia doplneného tam, kde je to vhodné, odbornou prípravou  alebo skúšobnou a profesijnou praxou, ktorých štruktúra, ktorého úroveň určujú ustanovenia zákonov, nariadenia alebo administratívne postupy daného členského štátu, alebo ktoré sleduje alebo schvaľuje orgán určený na tento účel;	N		§: 2
P: c	Na účely tohto zákona 
c) regulované vzdelávanie je vzdelávanie zamerané na prípravu na výkon príslušného regulovaného povolania; úroveň a štruktúra tohto vzdelávania sú ustanovené právnymi predpismi príslušného členského štátu alebo ich sleduje a schvaľuje orgán členského štátu ustanovený na tento účel. Súčasťou tohto vzdelávania  môže byť aj prax a stáž,
	Ú				
Č: 1
P: h	(h) odborná  prax: skutočné a zákonné vykonávanie danej profesie v členskom štáte;
	N		§: 2
P: h	Na účely tohto zákona
h) odborná prax je vykonávanie povolania v členskom štáte podľa právnych  predpisov príslušného členského štátu.	Ú				
Č: 1
P: i	(i) adaptačné obdobie: vykonávanie regulovanej profesie v hostiteľskom členskom štáte pod dohľadom  kvalifikovaného člena tejto profesie, také obdobie praxe pod dohľadom býva prípadne
sprevádzané ďalším vzdelávaním a odbornou prípravou. Toto obdobie praxe pod dohľadom, by malo byť predmetom hodnotenia. Podrobné pravidlá upravujúce adaptačné obdobie a jeho hodnotenie budú stanovené kompetentnými orgánmi hostiteľského členského štátu.
Status priznaný hostiteľským členským štátom osobe, ktorá vykonáva prax pod dohľadom, najmä vo veci  práva na pobyt, ale  aj záväzkov, sociálnych práv a výhod, príplatkov a odmeňovania,
bude stanovený kompetentným orgánom tohto členského štátu v súlade s aplikovateľným právom Spoločenstva;	N	

	§: 2
P: k

§:16
O: 4

§: 16
O: 5
§: 16
O: 6	Na účely tohto zákona
k) adaptačné obdobie je obdobím vykonávania regulovaného povolania v pracovnom pomere alebo na základe dohody o vykonaní práce mimo pracovného pomeru v Slovenskej republike pod dohľadom kvalifikovaného príslušníka daného povolania; súčasťou adaptačného obdobia môže byť i ďalšie odborné vzdelávanie. 
(4) Príslušné orgány určia podrobné požiadavky na adaptačné obdobie žiadateľa. Do úvahy pritom berú jeho osobné predpoklady a skutočnosť, že ide o kvalifikovaného príslušníka daného povolania z iného členského štátu.
(5) Súčasťou adaptačného obdobia môže byť aj ďalšie vzdelávanie.
(6) Splnenie požiadaviek adaptačného obdobia vyhodnotia príslušné orgány  v spolupráci s profesnými organizáciami.	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušné orgány podľa § 2 písm. i)	

	

	
Č: 1
P: j	(j) skúška spôsobilosti: skúška zameraná na odborné vedomosti žiadateľa, uskutočnená kompetentnými orgánmi hostiteľského štátu s cieľom posúdiť schopnosť žiadateľa vykonávať regulovanú profesiu v tomto členskom štáte.
Na povolenie vykonať túto skúšku, vypracujú kompetentné orgány zoznam predmetov, ktoré na základe porovnania vzdelania a odbornej prípravy požadovaného v členskom štáte s tým, ktoré  žiadateľ získal, nie sú zahrnuté v doklade o vzdelaní a odbornej príprave, ktorý vlastní   žiadateľ. Tieto predmety môžu zahŕňať teoretické vedomosti a praktické zručnosti požadované na výkon danej profesie.
Táto skúška spôsobilosti musí brať do úvahy skutočnosť, že žiadateľ je v členskom štáte pôvodu alebo v členskom štáte, odkiaľ prichádza, kvalifikovaným odborníkom. Skúška by mala obsahovať predmety vybrané z tých, ktoré sú uvedené na zozname v druhom pododseku, a znalosť, ktorých je nevyhnutná na výkon profesie v hostiteľskom členskom štáte. Skúška môže zahŕňať tiež vedomosti o profesijných pravidlách aplikovateľných na dané činnosti v hostiteľskom členskom štáte. Podrobnosti o vykonaní skúšky spôsobilosti by mali byť určené kompetentnými orgány tohto štátu.
Status žiadateľa v hostiteľskom členskom štáte , ktorý sa chce pripraviť  na skúšku spôsobilosti v tomto štáte, bude stanovený  kompetentnými orgánmi  tohto štátu v súlade s aplikovateľným právom Spoločenstva.	N

N

N

	

	§: 2
P: j

§: 16
O: 1

§:16
O: 3

	Na účely tohto zákona
j) skúška spôsobilosti je skúška zameraná na posúdenie odborných vedomostí a schopností žiadateľa vo vzťahu k príslušnému regulovanému povolaniu,
(1) Vykonanie skúšky spôsobilosti a absolvovanie adaptačného obdobia zabezpečujú príslušné orgány  v spolupráci s profesnými organizáciami a  vzdelávacími ustanovizňami alebo inými inštitúciami ustanovenými zákonom, ktoré uskutočňujú vzdelávanie a ďalšie vzdelávanie kvalifikovaných príslušníkov daného povolania.
(3) Príslušné orgány  alebo ministerstvo školstva určia, ktoré vyučovacie predmety nie sú obsiahnuté v doklade o vzdelaní žiadateľa, pričom sa sústredia iba na vyučovacie predmety zásadného významu pre výkon príslušného regulovaného povolania. Skúška spôsobilosti môže zahŕňať aj právne predpisy Slovenskej republiky, vrátane pravidiel etického správania sa stanovených pre výkon príslušného regulovaného povolania. Môže mať písomnú, ústnu a praktickú časť.

	Ú

Ú

Ú

	Ministerstvo školstva a príslušné orgány podľa § 2 písm. i)

			
Č: 2
V: 1	Táto Smernica sa vzťahuje na  všetkých občanov členského štátu, ktorí chcú vykonávať regulovanú profesiu v hostiteľskom členskom štáte  ako samostatne zárobkovo činná osoba (ďalej len „SZČO“)  alebo ako  zamestnanec.	N		§: 1
O: 2	(2) Tento zákon sa vzťahuje na občanov členských štátov, ktorí chcú vykonávať regulované povolanie v Slovenskej republike ako fyzické osoby oprávnené na výkon podnikateľskej činnosti 1) a v obdobnom postaveni2) alebo ako zamestnanci3) (ďalej len žiadateľ) okrem povolania lekára, zubného lekára, veterinárneho lekára, farmaceuta, architekta, zdravotnej sestry a pôrodnej asistentky,   odborných činností uvedených v prílohe č. 1 a živností uvedených v zoznamoch I až V 4). 	Ú				
Č: 2
V: 2	Táto Smernica sa nevzťahuje na žiadnu z profesií, ktoré sú predmetom osobitnej Smernice, upravujúcej postup vzájomného uznávania diplomov členských štátov, alebo činností zahrnutých v Smernici uvedenej v Prílohe A.
	N		§:1
O: 2	(2) Tento zákon sa vzťahuje na občanov členských štátov, ktorí chcú vykonávať regulované povolanie v Slovenskej republike ako fyzické osoby oprávnené na výkon podnikateľskej činnosti 1) a v obdobnom postaveni2) alebo ako zamestnanci3) (ďalej len žiadateľ) okrem povolania lekára, zubného lekára, veterinárneho lekára, farmaceuta, architekta, zdravotnej sestry a pôrodnej asistentky,   odborných činností uvedených v prílohe č. 1 a živností uvedených v zoznamoch I až V 4). 	Ú				
Č: 2
V: 3	Smernice v  Prílohe B sa budú vzťahovať na výkon povolaní uvedených v týchto Smerniciach ako zamestnanci. 
	N		§: 1 
O: 2	(2) Tento zákon sa vzťahuje na občanov členských štátov, ktorí chcú vykonávať regulované povolanie v Slovenskej republike ako fyzické osoby oprávnené na výkon podnikateľskej činnosti 1) a v obdobnom postaveni2) alebo ako zamestnanci3) (ďalej len žiadateľ) okrem povolania lekára, zubného lekára, veterinárneho lekára, farmaceuta, architekta, zdravotnej sestry a pôrodnej asistentky,   odborných činností uvedených v prílohe č. 1 a živností uvedených v zoznamoch I až V 4). 	Ú				
Č: 3	Bez vplyvu na Smernicu 89/48/EHS tam, kde je v hostiteľskom členskom štáte  vykonávanie regulovanej profesie  podmienené vlastníctvom diplomu, ako je to uvedené v tejto Smernici alebo v Smernici 89/48/EHS, nesmie kompetentný orgán, na základe nedostatočných kvalifikácií, odmietnuť povolenie občanovi členského štátu na výkon tejto profesie za rovnakých podmienok, ktoré platia pre vlastných občanov:	N		§: 5
O: 1	(1) Ak sa v Slovenskej republike na výkon regulovaného povolania požaduje vyššie odborné vzdelanie alebo vysokoškolské vzdelanie, žiadateľ  spĺňa predpísané kvalifikačné predpoklady vtedy, ak	Ú				
Č: 3
P: a	(a) ak je žiadateľ  držiteľom diplomu, ako je to definované v tejto Smernici alebo v Smernici 89/48/EHS, vyžadovaného v inom členskom štáte na vykonávanie danej profesie na jeho území, pričom bol tento diplom udelený v členskom štáte; alebo	N		§: 5
O:1
P: a	a) je držiteľom 
1.	absolventského  diplomu podľa § 2 písm. e), alebo 
2.	vysokoškolského diplomu podľa § 2 písm. d), alebo
	Ú	Ministerstvo školstva a príslušné orgány podľa § 2 písm. i)			
Č: 3
P: b	(b) ak žiadateľ vykonával danú profesiu na plný úväzok po dobu dvoch rokov, alebo v rovnocennom období popri zamestnaní počas  predchádzajúcich 10 rokoch v inom členskom štáte, ktorý nereguluje túto profesiu v zmysle článku 1 (e) a prvého pododseku článku 1 (f) tejto Smernice alebo článku 1 (c) a prvého pododseku článku 1 (d) Smernice 89/48/EHS, a vlastní doklad o vzdelaní a odbornej príprave, ktorý:
­ bol udelený kompetentným orgánom v členskom štáte stanoveným podľa zákonných ustanovení, nariadení alebo administratívnych postupov tohto štátu a
­ potvrdzuje, že tento držiteľ úspešne ukončil postredoškolské štúdium iné, než to, ktoré je uvedené v druhom odseku článku 1 (a) Smernice 89/48/EHS, trvajúce najmenej jeden rok, alebo v rovnocennej dĺžke popri zamestnaní, kde je jednou z podmienok vstupu spravidla úspešné ukončenie stredoškolského vzdelania požadovaného na prijatie na univerzitu alebo na vysokú školu, tak ako aj  odbornú prípravu, ktorá je súčasťou tohto štúdia,
alebo 
-	potvrdzuje regulované vzdelanie a odbornú prípravu uvedené v prílohe D 
a
­ pripravuje držiteľa na výkon svojej profesie.
	N		§: 5
O: 1
P: b	b) vykonával príslušné povolanie v pracovnom pomere po dobu dvoch rokov, alebo v pracovnom pomere na kratší pracovný čas počas posledných desiatich rokov v inom členskom štáte, ktorý nereguluje prístup k výkonu tohto povolania, a je držiteľom dokladu o vzdelaní, ktorý
1.	bol vydaný príslušným orgánom členského štátu, a
1a. potvrdzuje, že jeho držiteľ úspešne ukončil 
1a1. aspoň jednoročné denné štúdium, alebo 
1a2a. aspoň jednoročnému dennému štúdiu zodpovedajúce externé štúdium, pričom jednou z podmienok prijatia na toto štúdium bolo spravidla  stredné odborné vzdelanie, ktoré je podmienkou pre prijatie na vysokoškolské štúdium,  a 
1a2b. aspoň jednoročnému dennému štúdiu zodpovedajúce externé štúdium, pričom jednou z podmienok prijatia na toto štúdium bolo spravidla úplné stredné odborné vzdelanie, ktoré je podmienkou pre prijatie na vysokoškolské štúdium, a
1a3. ďalšie odborné vzdelávanie, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou tohto štúdia, alebo
1b. potvrdzuje, že jeho držiteľ úspešne ukončil štúdium v jednom zo študijných odborov uvedených v prílohe č. 4, a
1c. potvrdzuje, že jeho držiteľ bol pripravený  na výkon príslušného   povolania, alebo
2.	bol vydaný príslušným orgánom členského štátu, 
2a. ak ho vydal na základe úspešného skončenia odborného vzdelávania v Európskej únii, a 
2b. ak bol uznaný príslušným orgánom tohto členského štátu ako rovnocenný za predpokladu, že ostatné členské štáty a Európske komisia boli o tomto uznávaní informované.	Ú	Ministerstvo školstva a príslušné orgány podľa § 2 písm. i)			
Č: 3
V: 2	Avšak dvojročná odborná prax uvedená vyššie sa nemusí  vyžadovať tam, kde sa doklad o vzdelaní a odbornej príprave, ktorý vlastní  žiadateľ a ktorý je uvedený v tomto bode, udeľuje po ukončení regulovaného vzdelávania a odbornej prípravy.	N		§: 5
O: 2	(2) Dva roky odbornej praxe podľa ods. 1 písm. b) sa nepožadujú od žiadateľa, ktorý absolvoval regulované vzdelávanie.	Ú				
Č: 3
V: 3	Nasledujúce sa bude posudzovať rovnako, ako doklad o vzdelaní a odbornej príprave, ktorý je popísaný v prvom pododseku  tohto bodu:
akýkoľvek doklad o vzdelaní a odbornej príprave alebo súbor takýchto dokladov udelený kompetentným orgánom členského štátu, po ukončení vzdelania a odbornej prípravy získaného v Spoločenstve a uznaného týmto členským štátom za rovnocenný, za predpokladu, že ostatné členské štáty a Spoločenstvo boli o tomto uznaní informovaní.	N		§: 5
O: 1
P: b
B:2	2. bol vydaný príslušným orgánom členského štátu, 
2a. ak ho vydal na základe úspešného skončenia odborného vzdelávania v Európskej únii, a 
2b. ak bol uznaný príslušným orgánom tohto členského štátu ako rovnocenný za predpokladu, že ostatné členské štáty a Európske komisia boli o tomto uznávaní informované.	Ú				
Č: 3
V: 4	Výnimkou z prvého pododseku tohto článku je prípad, keď hostiteľský členský štát nie je povinný  použiť tento článok tam, kde je vykonávanie regulovanej profesie podmienené vlastníctvom diplomu tak, ako je to uvedené v Smernici 89/48/EHS, a kde je jednou z podmienok jeho vydania ukončenie štúdia dlhšieho než štyri roky.	N		§: 5
O: 3	(3) Ak sa v Slovenskej republike na výkon príslušného regulovaného povolania požaduje absolvovanie viac ako  štvorročného vysokoškolského vzdelávania, vtedy sa na uznávanie dokladov o vzdelaní nevzťahuje odsek 1 písm. a).	Ú				
Č: 4
O: 1
P: a	1. Bez ohľadu na článok 3 môže hostiteľský členský štát od žiadateľa požadovať tiež:
(a) aby poskytol doklad o odbornej praxi tam, kde  je dĺžka vzdelávania a odbornej prípravy potrebná na podporu jeho žiadosti, ako sa uvádza v bodoch (a) a (b) prvého pododseku článku 3,  minimálne o rok kratšia, než požaduje  hostiteľský členský štát. V takom prípade nesmie obdobie požadovanej odbornej praxe prekročiť:
­ dvojnásobok schodku v  dĺžke vzdelania a odbornej prípravy, tam, kde tento schodok zodpovedá postredoškolskému štúdiu a/alebo obdobiu skúšobnej praxe vykonávanej pod kontrolou a dohľadom odborníka a končiacej skúškou,
­ schodok v odbornej praxi získanej za pomoci kvalifikovaného člena danej profesie.
V prípade diplomov v zmysle druhého pododseku článku 1 (a) sa určí  dĺžka vzdelávania a odbornej prípravy, uznaného za rovnocennú úroveň ako u vzdelávania a odbornej príprave definovanom v prvom pododseku článku 1 (a).
Tam, kde  sa aplikujú tieto ustanovenia, musí sa zvážiť odborná prax uvedená v bode (b) prvého pododseku článku 3.	N		§: 6
O: 1
P: a	(1) Okrem dokladov o vzdelaní podľa § 3 a 5 možno od žiadateľa  požadovať
a)	predloženie dokladu o odbornej praxi v tom prípade, ak žiadateľ absolvoval  aspoň o jeden rok kratšie štúdium než je požadované v Slovenskej republike. Dĺžka požadovanej odbornej praxe 
1.	nemôže presiahnuť dvojnásobok rozdielu v dĺžke štúdia vtedy, 
1a.  ak sa rozdiel týka  štúdia, alebo 
1b. obdobia skúšobnej praxe, ktoré je vykonávané pod dohľadom kvalifikovaného  príslušníka daného povolania a skončené skúškou,
2.	nemôže presiahnuť rozdiel v dĺžke odbornej praxe nadobudnutej pod dohľadom kvalifikovaného príslušníka daného povolania,
3.	musí byť v prípade vysokoškolských diplomov podľa § 2 písm. d) bodov 1a. až 1b. a  absolventských diplomov podľa § 2 písm. e) bod 1a. určená rovnako ako pri odbornom vzdelávaní  podľa  § 2  písm. f)  bod 1b. a § 2 písm. g) bod 1, 
4.	musí zohľadniť  odbornú prax  podľa § 3 ods. 1 písm. b) a  § 5  ods. 1 písm. b),
5.	nemôže  v jej súhrne podľa bodov 1 až 4 presiahnuť štyri roky,	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušné orgány podľa § 2 písm. i)			
Č: 4
O: 1
V: 4	V žiadnom prípade požadovaná odborná prax nesmie prekročiť štyri roky.
Avšak odborná prax sa nesmie vyžadovať od žiadateľa, držiteľa diplomu potvrdzujúceho absolvovanie postredoškolského štúdia, ako je to uvedené  v druhom odseku článku 1 (a) alebo diplomu podľa článku 1 (a) Smernice 89/48/EHS, ktorý chce  vykonávať svoju profesiu v hostiteľskom členskom štáte, vyžadujúcom si vlastníctvo diplomu alebo dokladu o vzdelaní a odbornej príprave, potvrdzujúcim absolvovanie jedného zo študijných odborov a odbornej prípravy  ako je to uvedené v prílohách C a D;
	N	
	§ : 6
O:1
P: a 	(1) Okrem dokladov o vzdelaní podľa § 3 a 5 možno od žiadateľa  požadovať
a) predloženie dokladu o odbornej praxi v tom prípade, ak žiadateľ absolvoval  aspoň o jeden rok kratšie štúdium než je požadované v Slovenskej republike. Dĺžka požadovanej odbornej praxe 
1.	nemôže presiahnuť dvojnásobok rozdielu v dĺžke štúdia vtedy, 
1a.  ak sa rozdiel týka  štúdia, alebo 
1b. obdobia skúšobnej praxe, ktoré je vykonávané pod dohľadom kvalifikovaného  príslušníka daného povolania a skončené skúškou,
2.	nemôže presiahnuť rozdiel v dĺžke odbornej praxe nadobudnutej pod dohľadom kvalifikovaného príslušníka daného povolania,
3.	musí byť v prípade vysokoškolských diplomov podľa § 2 písm. d) bodov 1a. až 1b. a  absolventských diplomov podľa § 2 písm. e) bod 1a. určená rovnako ako pri odbornom vzdelávaní  podľa  § 2  písm. f)  bod 1b. a § 2 písm. g) bod 1, 
4. musí zohľadniť  odbornú prax  podľa § 3 ods. 1 písm. b) a  § 5  ods. 1 písm. b),
5. nemôže  v jej súhrne podľa bodov 1 až 4 presiahnuť štyri roky,	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušné orgány podľa § 2 písm. i)			
Č: 4
O: 1
P: b	(b) aby absolvoval adaptačné obdobie nepresahujúce tri roky alebo vykonal
skúšku spôsobilosti tam, kde:
­ sa teoretické a/alebo praktické učivo zahrnuté vo vzdelávaní a odbornej príprave, ktoré získal tak, ako je stanovené v bodoch (a) alebo (b) prvého pododseku článku 3,  výrazne líšia od tých, ktoré sú zahrnuté v diplome, ako je  definované v tejto Smernici alebo  v Smernici 89/48/EHS, a vyžadujú sa v hostiteľskom členskom štáte, 
alebo
­ v prípade uvedenom v bode (a) prvého pododseku článku 3, profesia regulovaná v  hostiteľskom členskom štáte, zahŕňajúca jednu alebo viac regulovaných profesijných činností, ktoré netvoria súčasť tejto profesie regulovanej v tom členskom štáte odkiaľ žiadateľ pochádza alebo prichádza, a ak rozdiel zodpovedá špecifickému vzdelaniu a odbornej príprave požadovanému v hostiteľskom členskom štáte  zahŕňajúcemu teoretické a/alebo praktické učivo, ktoré sa výrazne líšia od toho, ktoré je zahrnuté v diplome, ako uvádza táto Smernica alebo Smernica 89/48/EHS, ktorý predkladá žiadateľ 
alebo
­ v prípade, uvedenom v bode (b) prvého pododseku článku 3, keď regulovaná profesia v hostiteľskom členskom štáte zahŕňa jednu alebo viac regulovaných profesijných činností, ktoré netvoria súčasť profesie vykonávanej žiadateľom v tom členskom štáte, odkiaľ pochádza alebo prichádza, a tento rozdiel zodpovedá špecifickému vzdelaniu a odbornej príprave požadovanému v hostiteľskom členskom štáte a zahŕňa teoretické a/alebo praktické učivo, ktoré sa značne líšia od toho, ktoré je zahrnuté v dokladoch o vzdelaní a odbornej príprave predložených žiadateľom.	N		§ : 6
O: 1
P: b	(1) Okrem dokladov o vzdelaní podľa § 3 a 5 možno od žiadateľa  požadovať
b) absolvovanie najviac trojročného adaptačného obdobia alebo vykonanie skúšky spôsobilosti vtedy, ak
1.	v teoretickej alebo praktickej časti absolvovaného odborného vzdelávania je podstatný rozdiel od odborného vzdelávania, ktoré sa vyžaduje v Slovenskej republike, alebo 
2a. regulované povolanie v Slovenskej republike zahŕňa jednu alebo viac odborných činností, ktoré netvoria súčasť tohto povolania v členskom štáte pôvodu, alebo
2b. regulované povolanie v Slovenskej republike zahŕňa jednu alebo viac odborných činností, ktoré netvoria súčasť tohto povolania v domovskom členskom štáte žiadateľa, a 
2c. ak je  podstatný rozdiel v obsahu vzdelávania, alebo 
3a.  sa regulované povolanie  v Slovenskej republike skladá z jednej alebo viacerých regulovaných odborných činností, ktoré netvoria súčasť tohto povolania v členskom štáte pôvodu, alebo 
3b. sa regulované povolanie  v Slovenskej republike skladá z jednej alebo viacerých regulovaných odborných činností, ktoré netvoria súčasť tohto povolania v domovskom členskom štáte žiadateľa, a 
3c.  ak je podstatný rozdiel v obsahu vzdelávania.

	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušné orgány podľa § 2 písm. i)			
Č: 4
O: 1
P: b
V: 3	Ak hostiteľský členský štát využije túto možnosť, musí žiadateľovi poskytnúť právo vybrať si medzi adaptačným obdobím a skúškou spôsobilosti. Tam, kde hostiteľský členský štát, ktorý vyžaduje diplom, podľa Smernice 89/48/EHS alebo  tejto Smernice, chce využiť výnimku z práva žiadateľa vybrať si, mal by použiť postup stanovený v článku 14.
Použitím výnimky z druhého pododseku tohto bodu si hostiteľský členský štát môže vyhradiť právo výberu medzi adaptačným obdobím a skúškou spôsobilosti, ak
­ ide o povolanie, ktorého vykonávanie si vyžaduje presnú znalosť národného práva, a v súvislosti s tým  poskytovanie poradenstva a/alebo pomoci predstavuje základnú a trvalú črtu odbornej činnosti alebo
­ kde hostiteľský členský štát podmieňuje prístup k profesii alebo k jej vykonávaniu vlastníctvom diplomu, ako je definované v Smernici 89/48/EHS, kde jednou z podmienok jeho udelenia je ukončenie postredoškolského štúdia trvajúceho aspoň tri roky alebo rovnocennú dobu popri zamestnaní a žiadateľ má buď diplom, ako je definované v tejto Smernici, alebo doklad o vzdelaní a odbornej príprave, podľa bodu (b) prvého pododseku článku 3, ktorý nie je zahrnutý v článku 3 (b) Smernice 89/48/EHS.	N

N

N

N

		§: 6
O: 2

§: 6
O: 3

§ : 6
O: 4

§ : 6
 O: 5
	(2) Žiadateľ má právo vybrať si medzi adaptačným obdobím a skúškou spôsobilosti, nemožno od neho požadovať zároveň oba kompenzačné mechanizmy podľa odseku 1 písm. a) a podľa odseku 1 písm. b).
(3) V prípade absolventských diplomov vydaných podľa § 2 písm. e) bod 1a. sa dĺžka odborného vzdelávania, ktoré je uznané za rovnocenné, určuje ako pri odbornom vzdelávaní podľa § 2  písm. g) bod 1.
(4) Pri aplikácii týchto ustanovení sa musí zohľadniť odborná prax podľa § 5 ods. 1 písm. b).
(5) Odborná prax sa nepožaduje od žiadateľa, ktorý je držiteľom vysokoškolského diplomu alebo absolventského diplomu, a ktorý chce vykonávať také povolanie v Slovenskej republike, na výkon ktorého sa v Slovenskej republike požaduje vysokoškolský vzdelanie alebo absolvovanie jedného zo študijných odborov  uvedených v prílohách č. 3 a č. 4.
	Ú

Ú

Ú

Ú

	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušné orgány podľa § 2 písm. i)			
Č: 4
O: 2	2. Avšak hostiteľský členský štát nemôže aplikovať ustanovenia odsekov 1 (a) a (b) kumulatívne.	N		§: 6
O: 2	(2) Žiadateľ má právo vybrať si medzi adaptačným obdobím a skúškou spôsobilosti, nemožno od neho požadovať zároveň oba kompenzačné mechanizmy podľa odseku 1 písm. a) a podľa odseku 1 písm. b).
	Ú				
		N	Zákon NR SR č.215 1995 Z.z. o geo-dézii a karto-rafii	Č: 5
O:1	Spôsobilosť vykonávať geodetické a kartografické činnosti má fyzická osoba, ktorá má úplné vysokoškolské vzdelanie v odbore geodézie a kartografie, úplné stredné geodetické a kartografické vzdelanie alebo rozhodnutie o uznaní odbornej kvalifikácie vydané podľa osobitného predpisu. 2b)	Ú	Úrad geodézie, kartografie a katastra SR			
				O:2

O: 3	Spôsobilosť vykonávať geodetické a kartografické činnosti podľa osobitného predpisu2c) má fyzická osoba, ktorá spĺňa podmienky podľa odseku 1 a má tri roky praxe v odbore, alebo má prax  v odbore uznanú podľa rozhodnutia vydaného na základe osobitného predpisu. 2b).
Spôsobilosť vykonávať geodetické a kartografické činnosti podľa osobitného predpisu2c) má právnická osoba, ktorej zodpovedný zástupca spĺňa podmienky podľa odseku 1 a má tri roky praxe v odbore, alebo má prax  v odbore uznanú podľa rozhodnutia vydaného na základe osobitného predpisu.	Ú	Úrad geodézie, kartografie a katastra SR			
Č: 5	Tam, kde v hostiteľskom členskom štáte začatie, alebo vykonávanie regulovaného povolania je podmienené vlastníctvom diplomu, kompetentný orgán nesmie, kvôli nedostatočnej kvalifikácii, odmietnuť občanovi členského štátu povolenie vykonávať túto profesiu za rovnakých podmienok, aké platia na jeho vlastných občanov:	N		§: 7
O: 1	(1) Ak sa v Slovenskej republike na výkon regulovaného povolania požaduje vyššie odborné vzdelanie, žiadateľ spĺňa predpísané kvalifikačné predpoklady  vtedy, ak
	Ú				
		N	Zákon NR SR č.215/1995 Z.z. o geodézii a kartografii	Č: 7
O: 1

O: 2
P: a

P: b	Vybrané geodetické a kartografické činnosti podľa § 6 písm. a), b), c), d) a e), ktoré sa preberajú do štátnej dokumentácie, autorizačne overí fyzická osoba, ktorá má na to osobitnú spôsobilosť a oprávnenie udelené podľa osobitného predpisu.
Osobitnú odbornú spôsobilosť získa fyzická osoba, ktorá:
má vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa v študijnom odbore geodézia a kartografia alebo vzdelanie uznané na základe rozhodnutia vydaného podľa osobitného predpisu a  po nadobudnutí vysokoškolského vzdelania  päť rokov odbornej praxe vo vybraných geodetických a kartografických činnostiach podľa § 6 písmeno a) až e) alebo prax uznanú podľa rozhodnutia vydaného na základe osobitného predpisu a
b) úspešne vykoná kvalifikačnú skúšku pred úradom.	Ú	Úrad geodézie, kartografie a katastra SR			
		N	Návrh zákona ktorým sa mení a 
dopĺňa zákon NR SR č.216/
1995 Z. z. o Ko-more geode-
tov a
karto-grafov	Č: 4
O: 1

P: a
P: b
P: c

P: d
O: 2

O: 3

O: 4

O: 5

O: 6

O: 7

	Komora zapíše do zoznamu autorizovaných geodetov a kartografov do dvoch mesiacov odo dňa doručenia písomnej žiadosti fyzickú osobu, ktorá
a) plne spôsobilá na právne úkony,
b) e bezúhonná,
c) zložila kvalifikačnú skúšku pred komorou alebo preukázala osobitnú odbornú spôsobilosť2) alebo preukázala  uznanie odbornej  kvalifikácie podľa osobitného predpisu 2a) na výkon činnosti autorizovaného geodeta a kartografa, 
d) zložila sľub.
(2) Fyzická osoba, ktorú odmietla komora zapísať do zoznamu autorizovaných geodetov a kartografov, má právo domáhať sa ochrany na súde.
(3) Kvalifikačnú skúšku pred komorou môže vykonať fyzická osoba, ktorá má vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa v študijnom odbore geodézia a kartografia alebo vzdelanie uznané na základe rozhodnutia vydaného podľa osobitného predpisu a po nadobudnutí vysokoškolského vzdelania päť rokov odbornej praxe vo vybraných geodetických a kartografických činnostiach podľa osobitného predpisu alebo prax uznanú podľa rozhodnutia vydaného na základe osobitného predpis .
(4) Fyzická osoba, ktorú komora odmietla pripustiť na kvalifikačnú skúšku, má právo domáhať sa ochrany na súde.
(5) Fyzická osoba, ktorá žiada o zápis do zoznamu autorizovaných geodetov a kartografov,  skladá do  rúk predsedu   komory alebo podpredsedu predstavenstva sľub,  ktorý znie: "Sľubujem  na svoju  česť a svedomie, že   činnosť autorizovaného geodeta a  kartografa budem vykonávať  v súlade s ústavou, ústavnými  zákonmi, zákonmi a  inými právnymi predpismi a podľa svojho najlepšieho vedomia a svedomia.“.
(6)  Do zoznamu autorizovaných geodetov a kartografov sa zapisuje
a) meno, priezvisko, titul,
b) rodné číslo,
c) miesto trvalého pobytu, ak ide o cudzích štátnych príslušníkov údaj o pobyte podľa osobitného predpisu,2c)
d)názov a sídlo pracoviska, 
e)rozsah overovaných vybraných geodetických a kartografických činností,
f) dátum vykonania kvalifikačnej skúšky alebo dátum vydania rozhodnutia o osobitnej odbornej spôsobilosti alebo dátum rozhodnutia o uznaní odbornej  kvalifikácie, 
g) dátum zloženia sľubu,
h) dátum vydania oprávnenia na výkon činnosti autorizovaného geodeta a kartografa.
(7) Zoznam autorizovaných geodetov a kartografov je verejný okrem údajov podľa odseku 6 písm. b) a c). Každý má právo nahliadnuť do zoznamu autorizovaných geodetov a kartografov a robiť si z neho výpisy.
	Ú	Komora geodetov a kartografov			
Č: 5
V: 2	Avšak	dvojročná odborná prax uvedená vyššie sa nemusí vyžadovať v prípade, že žiadateľovi má doklad o vzdelaní a odbornej príprave popísaný v tomto bode, ktorý mu bol udelený po  dokončení regulovaného vzdelávania a odbornej prípravy.	N		§ : 7
O: 2	(2) Dva roky odbornej praxe  sa nepožadujú od žiadateľa, ktorý absolvoval regulované vzdelávanie.	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušné orgány podľa § 2 písm. i)			
Č: 5
V: 3	Napriek tomu môže hostiteľský členský štát vyžadovať od žiadateľa, aby sa absolvoval adaptačné obdobie nepresahujúce tri roky, alebo aby vykonal skúšku spôsobilosti. Hostiteľský členský štát musí žiadateľovi poskytnúť právo vybrať si medzi adaptačným obdobím a skúškou spôsobilosti.	N		§:7
O: 3	(3) Od žiadateľa sa môže požadovať absolvovanie najviac trojročného adaptačného obdobia alebo vykonanie skúšky spôsobilosti. Žiadateľ má právo vybrať si medzi adaptačným obdobím a skúškou spôsobilosti.	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušné orgány podľa § 2 písm. i)			
Č: 5
V: 4	Tam, kde mieni hostiteľský členský štát zaviesť využiť výnimky z práva žiadateľa vybrať si, platí  postup stanovený v článku 14.	n. a.								
Č: 6
V: 1	Tam, kde hostiteľský členský štát podmieňuje výkon regulovanej profesie vlastníctvom vysvedčenia, nesmie kompetentný orgán, z dôvodu nedostačujúcej kvalifikácie, odmietnuť povoliť občanovi členského štátu  vykonávať túto profesiu za rovnakých podmienok, aké platia pre jeho vlastných občanov:	N		§: 8	Ak sa v Slovenskej republike na výkon regulovaného povolania požaduje úplné stredné odborné vzdelanie  alebo  stredné odborné vzdelanie, žiadateľ spĺňa predpísané kvalifikačné predpoklady vtedy, ak	Ú				
Č: 6
P: a	(a) ak je žiadateľ držiteľom diplomu, v súlade s touto
Smernicou alebo Smernicou 89/48/EHS, alebo vlastníkom vysvedčenia 
vyžadovaného v inom členskom štáte na výkon tejto profesie na svojom území,
 a takýto diplom bol udelený v inom členskom štáte; 
alebo
	N		§: 8
P: a	a)	je držiteľom 
1a. absolventského diplomu požadovaného v inom členskom štáte na výkon tohto povolania na jeho území, alebo 
1b.vysokoškolského diplomu požadovaného v inom členskom štáte na výkon tohto povolania na jeho území, alebo 
1c. vysvedčenia požadovaného v inom členskom štáte na výkon tohto povolania na jeho území, a 
2.   ak takýto doklad bol vydaný v členskom štáte, alebo	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušné orgány podľa § 2 písm. i)			
Č: 6
P: b	(b) ak žiadateľ vykonával danú profesiu na plný úväzok po dobu dvoch rokov alebo v rovnocennom období na čiastočný úväzok, počas predchádzajúcich desiatich rokov v inom členskom štáte, ktorý tuto profesiu v zmysle článku 1 (e) a prvého pododseku článku 1 (f) nereguluje a ak vlastní doklad o vzdelaní a odbornej príprave:
­ ktorý bol vydaný kompetentným orgánom v členskom štáte, určeným v súlade sa zákonnými ustanoveniami, nariadeniami alebo administratívnymi postupmi tohto štátu, a
­ ktorý potvrdzuje, že jeho držiteľ úspešne ukončil postredoškolské štúdium, iné než to, ktoré je popísané v druhej odrážke článku 1 (a) Smernice 89/48/EHS, trvajúce aspoň jeden roku alebo rovnocennú dobu popri zamestnaní, v ktorom je jednou z podmienok prijatia je spravidla ukončenie stredoškolského vzdelávania požadovaného na prijatie na univerzitu alebo vysokú školu, ale aj hocijaká odborná príprava, ktorá je neoddeliteľnou súčasťou tohto postredoškolského štúdia, alebo
­ ktorý potvrdzuje, že jeho držiteľ po absolvovaní stredoškolského štúdia ukončil:
buď
študijný odbor alebo odbornú prípravu na danú profesiu, iný než odbory uvedené v bode (a), poskytované vzdelávacou ustanovizňou alebo popri zamestnaní, alebo ich kombináciou doplnený tam, kde je to vhodné, skúšobnou alebo profesijnou praxou, ktorá je neoddeliteľnou súčasťou tohto študijného odboru,
alebo 
skúšobnú či profesijnú prax, ktorá je integrálnou súčasťou tohto stredoškolského štúdia, alebo
­ ktorý potvrdzuje, že držiteľ po absolvovaní stredoškolského štúdia technického alebo odborného charakteru, ukončil tam, kde je to potrebné,
buď 
študijný odbor, alebo odbornú prípravu na profesiu uvedenú v predchádzajúcej odrážke,
alebo
obdobie skúšobnej či profesijnej praxe, ktorá je neoddeliteľnou súčasťou takéhoto stredoškolského štúdia technického alebo odborného charakteru a
­ ktorý pripravil držiteľa na vykonávanie tejto profesie.	N		§: 7
P: b	b)	vykonával dané povolanie v pracovnom pomere po dobu dvoch rokov alebo v rovnakom období v pracovnom pomere na kratší pracovný čas počas posledných desiatich rokov v inom členskom štáte, ktorý prístup k výkonu tohto povolania nereguluje, a ak je držiteľom dokladu o vzdelaní, ktorý
1.	bol vydaný príslušným orgánom členského štátu, a 
1a.  potvrdzuje, že jeho držiteľ úspešne skončil 
1a1.   iné štúdium ako štúdium podľa  písmena a) trvajúce aspoň jeden rok, pričom jednou z podmienok prijatia na toto štúdium bolo spravidla stredné vzdelanie, ktoré je podmienkou pre prijatie na vysokoškolské štúdium, alebo     
1a2.   inému štúdiu ako štúdiu podľa  písmena a) trvajúcemu aspoň jeden rok zodpovedajúce externé štúdium, pričom jednou z podmienok prijatia na toto štúdium bolo spravidla stredné vzdelanie, ktoré je podmienkou pre prijatie na vysokoškolské štúdium,  
1a3.   ako  aj ďalšie odborné vzdelávanie, ktoré je neoddeliteľnou súčasťou  tohto štúdia, alebo
1b. potvrdzuje, že jeho držiteľ po  štúdiu na strednej škole absolvoval iné odborné vzdelávanie ako štúdium uvedené v písmene a), pričom neoddeliteľnou časťou tohto štúdia mohla byť  aj praktická príprava, alebo 
1c. potvrdzuje, že jeho držiteľ po odbornom štúdiu na strednej škole 
1c1. skončil, ak sa to požaduje, odborné vzdelávanie podľa  bodu 1a., alebo
1c2. absolvoval praktickú prípravu, ktorá je neoddeliteľnou časťou tohto odborného vzdelávania na strednej škole odborného zamerania, vrátane učňovskej prípravy, a  
1d. potvrdzuje, že jeho držiteľ bol pripravený  na výkon tohto povolania, alebo 
2.	bol vydaný príslušným orgánom členského štátu, 
2a. ak ho tento vydal na základe úspešného skončenia odborného vzdelávania v Európskej únii, a 
2b. ak bol uznaný príslušným orgánom tohto členského štátu ako rovnocenný za predpokladu, že ostatné členské štáty a Európska komisia boli o tomto uznávaní informované,
	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušné orgány podľa § 2 písm. i)			
Č: 6
P: b
V: 2	Avšak dvojročná odborná prax spomenutá vyššie sa nesmie vyžadovať v prípade, že existuje doklad o vzdelaní a odbornej príprave popísaný v tomto bode, ktorý vlastní žiadateľ, a ktorý sa udeľuje po ukončení regulovaného vzdelávania a odbornej prípravy.	n. a. 								
Č: 6
P: c	(c) ak žiadateľ, ktorý nemá žiadny diplom, vysvedčenie, ani iný doklad o vzdelaní a odbornej príprave, v zmysle článku 3 (b) alebo bodu (b) tohto článku, vykonával danú profesiu na plný úväzok  tri po sebe nasledujúce roky, alebo rovnocenné obdobie na čiastočný úväzok, počas predchádzajúcich desiatich rokov v inom členskom štáte, ktorý túto profesiu nereguluje v zmysle článku 1 (e) a prvého pododseku článku 1 (f).	N
		§: 8
P: c	c)	nemá žiadny doklad o vzdelaní, ale vykonával dané povolanie 
1.	v pracovnom pomere po dobu troch po sebe nasledujúcich rokov v inom členskom štáte, ktorý prístup k výkonu tohto povolania nereguluje, alebo 
2. rovnaké obdobie v pracovnom pomere na kratší pracovný čas počas posledných desiatich rokov v inom členskom štáte, ktorý prístup k výkonu tohto povolania nereguluje.	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušné orgány podľa § 2 písm. i)			
Č: 6
V: 2	Nasledujúce sa bude považovať za  doklad o vzdelaní a odbornej príprave uvedený v bode (b) v prvom pododseku: 
akýkoľvek doklad o vzdelaní a odbornej príprave alebo súbor takýchto dokladov udelený kompetentnými orgánmi v členskom štáte, ak sa udeľuje po ukončení vzdelávania a odbornej prípravy, nadobudnutého v Spoločenstve a je uznávané v tomto členskom štáte za ekvivalentné, za predpokladu, že ostatné členské štáty a Komisia boli o tomto uznávaní informovaní.	N		§: 8
P: b
B:2	2. bol vydaný príslušným orgánom členského štátu, 
2a. ak ho tento vydal na základe úspešného skončenia odborného vzdelávania v Európskej únii, a 
2b. ak bol uznaný príslušným orgánom tohto členského štátu ako rovnocenný za predpokladu, že ostatné členské štáty a Európska komisia boli o tomto uznávaní informované,
	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušné orgány podľa § 2 písm. i)			
Č: 7
V: 1	Bez ohľadu na článok 6 môže tiež hostiteľský členský štát od žiadateľa požadovať, aby:	N		§: 9	Okrem dokladov podľa § 8 možno od žiadateľa požadovať	Ú				
Č: 7
P: a
	(a) absolvoval adaptačné obdobie nepresahujúce dva roky, alebo aby sa vykonal skúšku spôsobilosti, ak sa vzdelávanie a odborná príprava, ktoré získal v súlade s bodmi (a) alebo (b) prvého pododseku článku 5, týkajú teoretických alebo praktických vecí podstatne sa odlišujúcich od tých, ktoré sú zahrnuté vo vysvedčení vyžadovanom hostiteľským členským štátom, alebo ak existujú rozdiely v oblastiach činností charakterizovaných v hostiteľskom členskom štáte špecifickým vzdelaním a odbornou prípravou vzťahujúcimi sa na teoretické alebo praktické veci, ktoré sa výrazne líšia od tých, ktoré sú zahrnuté v žiadateľových dokladoch o formálnych kvalifikáciách.
Ak hostiteľský členský štát využije túto možnosť, musí žiadateľovi poskytnúť právo vybrať si medzi adaptačným obdobím a skúškou spôsobilosti. Tam, kde chce hostiteľský členský štát, ktorý vyžaduje vysvedčenie, využiť výnimku z práva žiadateľa na výber, uplatní sa postup stanovený v článku 14; 	N
		§: 9
P: a	a)	absolvovanie najviac dvojročného adaptačného obdobia, alebo vykonanie skúšky spôsobilosti, ak
1.	v teoretickej alebo praktickej časti absolvovaného odborného vzdelávania je podstatný rozdiel od odborného vzdelávania, ktoré sa vyžaduje v Slovenskej republike, alebo 
2.	je  podstatný rozdiel v oblastiach vykonávaných činností, na ktoré je toto odborné vzdelávanie zamerané. Žiadateľ má právo vybrať si medzi adaptačným obdobím a skúškou spôsobilosti, nemožno od neho požadovať oboje,
	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušné orgány podľa § 2 písm. i)			
Č: 7
P: b	(b) podstúpil adaptačné obdobie nepresahujúce dva roky alebo aby sa podrobil skúške spôsobilosti v tom prípade, ak nie je držiteľom diplomu, vysvedčenia alebo iného dokladu o vzdelaní a odbornej príprave uvedenom v bode (c) prvého pododseku článku 6. Hostiteľský členský štát si môže vyhradiť právo voľby medzi adaptačným obdobím a skúškou spôsobilosti.	N		§: 9
P: b	b) absolvovanie najviac dvojročného adaptačného obdobia, alebo  vykonanie  skúšky spôsobilosti , ak nie je podľa § 8 ods. 1 písm. c) držiteľom žiadneho dokladu o vzdelaní. V takom prípade, ak tak vyžadujú osobitné predpisy, žiadateľ nemá právo vybrať si medzi adaptačným obdobím a skúškou spôsobilosti. 
	Ú				
Č: 8
V: 1	Tam, kde je v hostiteľskom členskom štáte vykonávanie regulovanej profesie podmienené vlastníctvom potvrdenia o odbornej spôsobilosti, nesmie kompetentný orgán, z dôvodu nedostatočnej kvalifikácie, odmietnuť povoliť občanovi členského štátu začať a vykonávať túto profesie za rovnakých podmienok, aké platia pre jeho vlastných občanov:	N		§: 10
O: 1	(1) Ak sa v Slovenskej republike na výkon regulovaného povolania požaduje iná odborná spôsobilosť, žiadateľ spĺňa predpísané kvalifikačné predpoklady, ak
	Ú				
Č: 8
P: a	(a) ak má žiadateľ potvrdenie o odbornej spôsobilosti, vyžadované  v inom členskom štáte na vykonávanie tejto profesie na svojom území a takéto potvrdenie bolo udelené v inom členskom štáte; alebo	N		§ :10
O: 1
P: a	a) je držiteľom  osvedčenia o  odbornej spôsobilosti požadovaného v inom členskom štáte na výkon tohto povolania na jeho území a  takéto osvedčenie bolo vydané v členskom štáte, alebo 
	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušné orgány podľa § 2 písm. i)			
Č: 8
P: b	(b) ak žiadateľ poskytne doklad o kvalifikáciách nadobudnutých v  iných členských štátoch,
a dáva záruky, najmä v oblasti zdravia, bezpečnosti, ochrany životného prostredia a ochrany spotrebiteľa, rovnocenné tým, ktoré vyžadujú zákonné ustanovenia, nariadenia alebo administratívne postupy hostiteľského členského štátu.	N

N	
	§ : 10
O: 1
P: b
§: 10
O: 2
	b) predloží iné doklady potvrdzujúce jeho kvalifikáciu vydané v iných členských štátoch.
(2) Doklady uvedené v odsek 1 však musia obsahovať hlavne v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ochrany životného prostredia a ochrany spotrebiteľa rovnaké záruky, aké sú požadované podľa osobitných predpisov Slovenskej republiky.
	Ú

Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušné orgány podľa § 2 písm. i)			
Č: 8
V: 2	Ak žiadateľ neposkytne doklad o takejto spôsobilosti alebo kvalifikáciách, platia zákonné ustanovenia, nariadenia alebo administratívne postupy hostiteľského členského štátu.	N		§: 10
O: 3	(3) Ak žiadateľ nepredloží doklady podľa ods. 1 a 2, platia príslušné právne predpisy Slovenskej republiky.
	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušné orgány podľa § 2 písm. i)			
Č: 9
V: 1	Tam, kde hostiteľský členský štát podmieňuje výkon regulovanej profesie nielen vlastníctvom dokladov o vzdelaní potvrdzujúcich všeobecné základné alebo stredné vzdelanie nesmie kompetentný orgán, z dôvodov nedostačujúcej kvalifikácie, odmietnuť oprávnenie občana členského štátu na výkon tejto profesie za rovnakých podmienok, aké platia pre jeho vlastných občanov, ak žiadateľ vlastní formálnu kvalifikáciu udelenú v inom členskom štáte.
Tento doklad o formálnych kvalifikáciách musí byť vydaný kompetentným orgánom v členskom štáte, určeným podľa  vlastných zákonných ustanovení, nariadení alebo administratívnych postupov.	N		§: 10
O: 4	(4) Ak sa v Slovenskej republike na výkon regulovaného povolania požadujú iba doklady o úplnom strednom vzdelaní,  alebo základnom vzdelaní, žiadateľ spĺňa predpísané kvalifikačné predpoklady vtedy, ak je držiteľom rovnakého dokladu o vzdelaní vydaného príslušným orgánom členského štátu.	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušné orgány podľa § 2 písm. i)			
Č: 10
O: 1
V: 1	1. Tam, kde kompetentný orgán hostiteľského členského štátu vyžaduje od osôb, ktoré chcú začať vykonávať regulovanú profesiu, doklad o dobrom mene a dobrej povesti, alebo že nevyhlásili bankrot, alebo, že nemajú zákaz vykonávať túto profesiu kvôli vážnym porušeniam profesijnej disciplíny alebo, že nespáchali trestný čin, tento štát bude akceptovať ako dostatočný doklad, dokumenty vydané kompetentnými orgánmi členského štátu pôvodu alebo členského štátu, odkiaľ cudzinec prichádza,  ktoré potvrdzujú splnenie týchto požiadaviek.	N		§: 11
O: 1	(1) Ak príslušný orgán Slovenskej republiky vyžaduje od žiadateľa výpis z registra trestov alebo doklad o tom, že nebol na jeho majetok vyhlásený konkurz  alebo že mu nebolo uložené disciplinárne opatrenie alebo že nebol právoplatne odsúdený za úmyselný trestný čin; považujú sa za postačujúce  doklady vydané príslušnými orgánmi v členskom štáte pôvodu alebo domovskom členskom štáte žiadateľa, ktoré osvedčujú požadované skutočnosti.	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušné orgány podľa § 2 písm. i)			
Č: 10
O: 1
V: 2	Tam, kde kompetentné orgány členského štátu pôvodu alebo členského štátu, odkiaľ cudzinec  prichádza, nevydávajú doklady spomínané v prvom odseku, nahradia ich čestným vyhlásením ­ alebo, v členských štátoch, kde čestné vyhlásenie neexistuje, slávnostným vyhlásením ­ uskutočneným touto osobou pred kompetentným súdnym alebo administratívnym orgánom alebo, tam kde je to vhodné pred notárom prípadne kvalifikovaným profesionálnym orgánom členského štátu pôvodu alebo členského štátu, odkiaľ táto osoba prichádza; tento orgán alebo notár vydá písomné potvrdenie overujúce pravdivosť čestného vyhlásenia alebo slávnostného vyhlásenia.	N		§:11O: 2	(2) Ak príslušné orgány členských štátov nevydávajú doklady uvedené v ods. 1, tieto doklady sa nahrádzajú čestným vyhlásením alebo prísahou, ktoré žiadateľ urobil pred príslušným orgánom, alebo tam, kde nie je to možné, pred notárom alebo iným príslušným orgánom členského štátu  pôvodu alebo  domovského členského štátu žiadateľa.
	Ú				
Č: 10
O: 2
V: 2	2. Tam, kde členský štát pôvodu alebo členský štát odkiaľ cudzinec prichádza, nemá žiadne požiadavky takého charakteru na tých, ktorí chcú vykonávať danú profesiu, hostiteľský členský štát uzná vyhlásenie vydané kompetentným orgánom v tomto štáte, ktoré zodpovedá vyhláseniu vydanému  v hostiteľskom členskom štáte.	N
		§: 11
O : 3
V: 2	Ak členský štát pôvodu alebo  domovský členský štát  nemá stanovené takéto požiadavky na osobu, ktorá chce vykonávať dané povolanie, príslušný orgán   žiadateľovi uzná osvedčenie vydané príslušným orgánom v tomto štáte zodpovedajúce osvedčeniu, ktoré sa požaduje v Slovenskej republike.	Ú				
Č: 10
O: 3
	3. Kompetentný orgán hostiteľského členského štátu môže požadovať, aby boli doklady a vyhlásenia uvedené v odsekoch 1 a 2 predložené  najneskôr  tri mesiace po dátume ich vystavenia.	N		§: 11
O: 6	(6) Doklady a osvedčenia uvedené v ods. 1 až 5 nesmú byť staršie ako 3 mesiace odo dňa ich vydania.	Ú				
Č: 10
O: 4	4. Tam, kde kompetentný orgán členského štátu vyžaduje od občanov členského štátu, ktorí chcú vykonávať regulovanú profesiu, čestné vyhlásenie alebo slávnostné vyhlásenie, a kde formu takejto prísahy alebo vyhlásenia nemôžu použiť občania iných členských štátov, mal by im tento orgán ponúknuť a zabezpečiť vhodnú a rovnocennú formu prísahy alebo vyhlásenia.	N		§: 11
O: 7	(7) Ak  príslušný orgán požaduje od občanov Slovenskej republiky, ktorí chcú vykonávať regulované povolanie, aby vykonali čestné vyhlásenie, od žiadateľa sa vyhlásenie nepožaduje vtedy, ak je v rozpore s ich svedomím alebo náboženským vyznaním. V tomto prípade príslušný orgán zabezpečí týmto osobám vhodnú a zodpovedajúcu formu vykonania čestného vyhlásenia.	Ú				
Č: 11
O: 1	1. Kompetentné orgány hostiteľských členských štátov uznajú právo občanov členských štátov, ktorí spĺňajú podmienky na vykonávanie regulovaných profesií používať na ich území profesijný titul hostiteľského členského štátu, zodpovedajúcemu tejto profesii.	N		§: 12
O: 1	(1) Žiadateľ, ktorý splnil podmienky na vykonávanie regulovaného povolania v Slovenskej republike, má právo používať profesný titul alebo označenie povolania, ktoré zodpovedajú tomuto povolaniu v Slovenskej republike.	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušné orgány podľa § 2 písm. i)			
Č: 11
O: 2	2. Kompetentný orgán hostiteľského členského štátu uzná právo občanov členských štátov, ktorí spĺňajú podmienky na vykonávanie regulovanej profesie na tomto území používať ich právoplatné akademické tituly a tam, kde je to vhodné, ich skratky vychádzajúce z členského štátu pôvodu alebo z členskému štátu odkiaľ prichádzajú, v jazyku tohto štátu. Hostiteľský členský štát môže vyžadovať, aby bol tento titul doplnený názvom a miestom organizácie alebo skúšobného orgánu, ktoré ho udelili.	N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

	

Zákon o vyso-kých školách a      o  zmene  a  doplnení niekto-rých zákonov	§: 12
O: 2

Č:48
O:5

Č:49
O:5

Č:49
O:6
V:2,3

Č: 49
O: 7
V:2,3

Č:49
O:8

Č:50
O:15

Č:50
O:16

Č:50
O:20

Č:50
O:21

Č:50
O:22	(2) Žiadateľ, ktorý splnil podmienky na vykonávanie regulovaného povolania v Slovenskej republike, má právo používať svoj akademický titul a jeho skratku, ktorý mu bol priznaný podľa vnútroštátnych právnych predpisov členského štátu pôvodu alebo  domovského členského štátu, a to v jazyku tohto štátu. Príslušný orgán môže požadovať, aby si za svojím akademickým titulom uvádzal názov a miesto inštitúcie alebo skúšobnej komisie, ktorá tento akademický titul priznala.
Absolventom bakalárskeho štúdia sa udeľuje akademický titul „bakalár“ (v skratke „Bc.“). 
Absolventom štúdia podľa inžinierskeho študijného programu (ďalej len „inžinierske štúdium“) sa udeľuje akademický titul „inžinier“ (v skratke „Ing.“). Absolventom inžinierskeho štúdia v oblasti architektúry a urbanizmu sa udeľuje akademický titul „inžinier archi- tekt“ (v skratke „Ing. arch.“).
Absolventom štúdia podľa doktorských študijných programov (ďalej len „doktorské štúdium“) v oblasti humánneho lekárstva sa udeľuje akademický titul „doktor medicíny“ (v skratke „MUDr.“). Absolventom doktorského štúdia v oblasti veterinárskeho lekárstva sa udeľuje akademický titul „doktor veterinárskej medicíny“ (v skratke „MVDr.“).
Absolventom štúdia podľa magisterského študijného programu (ďalej len „magisterské štúdium“) sa udeľuje akademický titul „magister“ (v skratke „Mgr.“). Absolventom umeleckých magisterských študijných programov (§47 ods. 7) sa udeľuje akademický titul „magister umenia“ (v skratke „Mgr. art.“).
Absolventi študijných programov, ktoré získali „magister“, môžu vykonať rigoróznu skúšku, ktorej súčasťou je aj obhajoba rigoróznej práce. Po jej vykonaní im vysoké školy udeľujú akademický titul
a)	v prírodovedných študijných programoch „doktor prírodných vied“ (v skratke „RNDr.“),
b)	vo farmaceutických študijných programoch „doktor farmácie“ (v skratke PharmDr.“),
c)	v spoločenskovedných a umenovedných študijných programoch „doktor filozofie“ (v skratke „PhDr.“),
d)	v právnických študijných programoch a v bezpečnostných študijných programoch s právnym zameraním „doktor práv“ (v skratke „JUDr.“),
e)	v učiteľských študijných programoch a telovýchovných študijných programoch „doktor pedagogiky“
      (v skratke „PaedDr.“),
f)	v teologických študijných 
      programoch, s výnimkou 
      študijných programov 
      v oblasti katolíckej 
      teológie a evanjelickej 
      teológie, „doktor teológie“ 
      (v skratke „ThDr.“). 
Absolventom doktorandského štúdia  sa udeľuje akademický titul „doktor“ („philosophiae doctor“, v skratke „PhD.“; skratka „PhD.“ sa uvádza za menom). Absolventom umeleckých doktorandských študijných programov (§47 ods. 7) sa udeľuje akademický titul „doktor umenia“ („artis doctor“, v skratke „ArtD.“; skratka „ArtD.“ sa píše za menom).  
Doktorandom v oblasti katolíckej teológie a v oblasti evanjelickej teológie sa po absolvovaní prvej ucelenej časti doktorandského štúdia udeľuje titul „licenciát teológie“ ( v skratke „ThLic.“). Absolventom doktorandského štúdia v týchto oblastiach sa udeľuje aj titul „doktor teológie“ (v skratke „ThDr.“).  
Vysoká škola môže uzatvoriť dohodu o spoločných obhajobách dizertačných prác v akreditovaných doktorandských študijných programoch so zahraničnou vysokou školou, ak to umožňujú právne predpisy štátu, na ktorého území pôsobí zahraničná vysoká škola. 
Obhajoba dizertačnej práce doktoranda vysokej školy , ktorá sídli na území Slovenskej republiky a ktorá má uzavretú dohodu o spoločných obhajobách dizertačných prác podľa odseku 20, sa môže uskutočniť na zahraničnej vysokej škole pred komisiou pre obhajobu dizertačnej práce, v ktorej sú paritne zastúpení členovia zo slovenskej strany určený podľa § 65 ods. 4 a členovia určení zahraničnou vysokou školou. Komisia pre obhajobu dizertačnej práce musí mať najmenej štyroch členov. Rovnakým postupom sa uskutočňuje obhajoba dizertačnej práce doktoranda zahraničnej vysokej školy v Slovenskej republike.
Doklad o udelení akademického titulu na základe úspešného výsledku obhajoby dizertačnej práce pred komisiou pre obhajobu dizertačnej práce podľa odseku 21 vydaný zahraničnou vysokou školou sa uznáva v Slovenskej republike.	Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušné orgány podľa § 2 písm. i)

Vysoká škola			
Č: 11
O: 3	3. Tam, kde je niektorá profesie regulovaná v hostiteľskom členskom štáte asociáciou alebo organizáciou uvedenou v článku 1 (f), majú občania členských štátov právo používať profesijný titul alebo jeho označenie  uznávané touto organizáciou alebo asociáciou iba ako  doklad o členstve.
Tam, kde asociácia alebo organizácia podmieňuje členstvo určitými kvalifikačnými požiadavkami, môže ich aplikovať na občanov iných členských štátov, ktorí sú držitelia diplomu, v zmysle článku 1 (a), vysvedčenia, v zmysle článku 1 (b), alebo dokladu o vzdelaní a odbornej príprave alebo kvalifikácii, v zmysle bodu (b) prvého pododseku článku 3, bodu (b) prvého pododseku článku 5 alebo článku 9 len v súlade s touto Smernicou, najmä  jej článkami 3, 4 a 5.	N		§: 12 O: 3	(3) Ak je v Slovenskej republike povolanie regulované komorou podľa § 2 písm. b) alebo inou organizáciou  má žiadateľ  právo používať profesný titul alebo označenie povolania priznávané touto komorou alebo inou organizáciou iba na základe členstva. Ak komora alebo iná organizácia podmieňuje členstvo splnením zákonom určených kvalifikačných predpokladov, môže ich požadovať od žiadateľa, ktorý je držiteľom dokladov o vzdelaní podľa tohto zákona, iba v súlade s týmto zákonom, najmä s § 3, § 6 a § 7.	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušné orgány podľa § 2 písm. i)			
Č: 12
O: 1	1. Hostiteľský členský štát uzná za dostatočné doklady o splnení podmienok stanovených v článkoch 3 až 9, doklady vydané kompetentnými orgánmi členských štátov, ktoré daná osoba predloží na podporu svojej žiadosti o povolenie vykonávať danú profesiu.
	N		§: 14
O: 1	(1) Žiadateľ o uznanie dokladu o vzdelaní predkladá ministerstvu školstva – stredisku alebo príslušnému orgánu  písomnú žiadosť10) a tieto doklady
a) preukaz totožnosti,
b) overenú kópiu dokladov o vzdelaní,
c) výpis o absolvovaných predmetoch a vykonaných skúškach alebo dodatok k diplomu 11),
d) potvrdenie o absolvovanej odbornej praxi,
e) iné doklady, ak to ustanovuje osobitný predpis.8)	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušný orgán podľa § 2 písm. i)			
Č: 12
O: 1	2. Postup posudzovania žiadosti o vykonávanie regulovanej profesie sa ukončí čo najskôr a výsledok sa oznámi vo forme  zdôvodneného rozhodnutia kompetentného orgánu hostiteľského členského štátu najneskôr do štyroch mesiacov po predložení všetkých dokladov týkajúcich sa danej osoby. Proti tomuto rozhodnutiu, alebo proti jeho nevydaniu by mala existovať možnosť  odvolať sa na súd alebo tribunál v súlade s ustanoveniami národného práva.
	N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

	

Zákon 
č. 71/
1967 Zb. o 
správ-
nom kona- ní

Zákon č. 99/
1963 Zb. Ob-čians-ky 
súdny
poria-
dok v znení neskor-
ších predpi-sov	§: 15
O: 1

§: 15
O:2

§: 15
O: 3

§: 15
O: 4

§:15
O: 5
§: 15 O:6

§: 15
O:7

§: 53

§: 54
O: 1

§: 54
O: 2

§: 54
O: 3

§: 55
O: 1

§: 55
O: 2

§: 55
O: 3

§: 56

§: 57
O: 1

§: 57
O: 2

§: 58
O: 1

§: 58
O: 2

§: 58
O: 3

§: 58
O: 4

§: 59
O: 1

§: 59
O: 2

§: 59
O: 3

§: 59
O: 4
§: 60

§: 61
O: 1

§: 61
O: 2

§: 61
O: 3
§: 70

§: 244
O: 1

§: 244
O. 2

§: 244
O: 3

§: 245
O: 1

§: 245
O: 2

§: 246
O: 1
§: 246 O: 2

§: 246
O: 3

§: 246a
O: 1

§: 246a
O: 2

§: 246a
O: 3

§: 246b
O: 1

§: 246b
O: 2

§: 246c

§: 247
O. 1

§: 247
O: 2

§: 247
O. 3

§: 248
O: 1

§: 248
O: 2

§: 248
O: 3

§: 249
O: 1
§: 249
O. 2

§: 249
O: 3

§: 250
O: 1
§: 250 O: 2

§: 250
O: 3

§: 250
O: 4

§: 250a

§: 250b
O: 1

§: 250b
O: 2

§: 250b
O: 2

§: 250c

§: 250d
O: 1

§: 250d
O: 2

§: 250d
O: 3

§: 250e

§: 250g
O: 1

§: 250g
O: 2

§: 250h
O: 1

§: 250h
O: 2

§: 250i
O: 1

§: 250i
O: 2

§: 250i
O: 3

§: 250j
O: 1

§: 250j
O: 2

§: 250j
O: 3
§: 250j
O: 4

§: 250k
O: 1

§: 250k
O: 2

§: 250l
O: 1

§: 250l
O: 2

§: 250m
O: 1

§: 250m
O: 2

§: 250m
O: 3

§: 250n

§: 250o

§: 250p

§: 250q
O: 1

§: 250q
O: 2

§ : 250r

§: 250s
O: 1

§: 250s
O: 2

	(1) Konanie o uznaní odbornej kvalifikácie sa začína dňom podania žiadosti a predloženia všetkých ustanovených dokladov žiadateľom.
(2) Rozhodnutie o uznaní dokladov o vzdelaní vydáva žiadateľovi ministerstvo školstva vtedy, ak nie je príslušným orgánom podľa osobitného predpisu8), v lehote do troch mesiacov.
(3) Rozhodnutie o uznaní odbornej kvalifikácie vydáva žiadateľovi
c)	ministerstvo školstva ako príslušný orgán pre pedagogických zamestnancov v lehote do štyroch mesiacov,
d)	príslušný orgán podľa osobitného predpisu8) v lehote do štyroch mesiacov, vrátane lehoty do troch mesiacov, v ktorej rozhoduje ministerstvo školstva alebo príslušný orgán podľa osobitného predpisu8) podľa odseku 2.
(4) Rozhodnutie podľa odseku 2 a 3 má jednu z týchto foriem,
d)	uznanie,
e)	čiastočné uznanie,
f)	zamietnutie.
(5) Rozhodnutia podľa  ods. 4 písm. b) a c) musí byť odôvodnené. 
(6) V prípade rozhodnutia podľa ods. 4 písm. b) sa uvádzajú  tieto údaje o možných kompenzačných mechanizmoch 
a)    požadovaná dĺžka odbornej praxe,
b) požadovaná dĺžka adaptačného obdobia, vrátane dĺžky ďalšieho vzdelávania, ktoré je jeho súčasťou,
c) odborné oblasti, ktoré budú zahrnuté do skúšky spôsobilosti.
(7) Na rozhodovanie o uznávaní odborných kvalifikácií ministerstvom školstva alebo príslušnými orgánmi sa vzťahujú ustanovenia všeobecného predpisu o správnom konaní15), ak tento zákona neustanovuje inak.
Proti rozhodnutiu správneho orgánu má účastník konania právo podať odvolanie, pokiaľ zákon neustanovuje inak alebo pokiaľ sa účastník konania odvolania písomne alebo ústne do zápisnice nevzdal.
(1) Odvolanie sa podáva na správnom orgáne, ktorý napadnuté rozhodnutie vydal.
(2) Odvolanie treba podať v lehote 15 dní odo dňa oznámenia rozhodnutia, ak inú lehotu neustanovuje osobitný právny predpis.
(3) Pokiaľ účastník konania v dôsledku nesprávneho poučenia alebo pre to, že nebol poučený vôbec, podal opravný poriadok po lehote, predpokladá sa, že ho podal včas, ak tak urobil najneskôr do 3 mesiacov odo dňa oznámenia rozhodnutia.
(1) Pokiaľ osobitný právny predpis neustanovuje inak, včas podané odvolanie má odkladný účinok.
(2) Ak to vyžaduje naliehavý všeobecný záujem alebo ak je nebezpečenstvo, že odkladom výkonu rozhodnutia utrpí účastník konania alebo niekto iný nenahraditeľnú ujmu, môže správny orgán odkladný účinok vylúčiť; naliehavosť treba riadne odôvodniť. Odkladný účinok nemožno vylúčiť, ak tak ustanovuje osobitný predpis.
(3) Proti rozhodnutiu o vylúčení odkladného účinku sa nemožno odvolať.
Správny orgán, ktorý napadnuté rozhodnutie vydal, upovedomí ostatných účastníkov konania o obsahu podaného odvolania, vyzve ich, aby sa k nemu vyjadrili, a podľa potreby doplní dokazovanie vykonaním novonavrhnutých dôkazov.
(1) Správny orgán, ktorý  napadnuté  rozhodnutie vydal, môže o odvolaní  sám rozhodnúť,  ak odvolaniu  v plnom  rozsahu vyhovie a ak sa rozhodnutie netýka  iného účastníka konania ako odvolateľa alebo ak s tým ostatní účastníci konania súhlasia.
(2) Ak nerozhodne  správny orgán, ktorý  napadnuté rozhodnutie vydal,  o  odvolaní,  predloží  ho  spolu  s výsledkami doplneného konania a  so spisovým materiálom odvolaciemu  orgánu najneskôr do 30 dní odo dňa, keď mu odvolanie došlo. 
(1) Odvolacím  orgánom  je  správny  orgán najbližšie vyššieho stupňa  nadriadený správnemu  orgánu, ktorý  napadnuté rozhodnutie vydal.
(2) V konaní pred národnými výbormi rozhoduje  o od-volaní príslušný  odbor národného  výboru najbližšie  vyššieho stupňa, ak o odvolaní nerozhoduje  správna   komisia  národného   výboru 6) najbližšie  vyššieho  stupňa  zriadená  podľa  osobitných právnych pred-pisov, prípadne komisia tohto národného výboru. 7)
(3) O  odvolaní proti  rozhodnutiu orgánu  krajského národného výboru  rozhoduje  príslušný  ústredný  orgán  štátnej  správy, na Slovensku  v rámci  svojej pôsobnosti  príslušný orgán  Slovenskej národnej rady.
(4) Ak v správnom konaní rozhodoval orgán štátnej organizácie, rozhoduje o odvolaní správny orgán, ktorý organizáciu riadi.
(1) Odvolací  orgán  preskúma  napadnuté  rozhodnutie  v celom rozsahu; ak je to  nevyhnutné, doterajšie konanie doplní, prípadne zistené vady odstráni.
(2) Ak  sú pre  to  dôvody,  odvolací orgán  rozhodnutie zmení alebo zruší, inak odvolanie zamietne a rozhodnutie potvrdí.
(3) Odvolací  orgán rozhodnutie  zruší a  vec vráti  správnemu orgánu, ktorý ho vydal, na  nové prejednanie a rozhodnutie, pokiaľ je to  vhodnejšie najmä z  dôvodov rýchlosti alebo  hospodárnosti; správny orgán je právnym názorom odvolacieho orgánu viazaný.
(4) Proti rozhodnutiu o odvolaní sa nemožno ďalej odvolať. 
Odvolací  orgán  je  povinný   preskúmať  i  oneskorené  alebo neprípustné  odvolanie  z  toho  hľadiska,  či neodôvodňuje obnovu konania  alebo zmenu  alebo zrušenie  rozhodnutia mimo odvolacieho konania; inak odvolanie zamietne. 
(1) Proti   rozhodnutiu  ústredného   orgánu  štátnej   správy (príslušného  orgánu Slovenskej  národnej rady),  vydanému v prvom stupni,  možno podať  na tomto  orgáne  v  lehote 15  dní odo  dňa oznámenia  rozhodnutia rozklad;  včas podaný  rozklad má  odkladný účinok.
(2) O  rozklade  rozhoduje  vedúci  ústredného  orgánu štátnej správy  (orgánu Slovenskej  národnej rady)  na základe  návrhu ním ustanovenej osobitnej komisie. Proti tomuto rozhodnutiu sa nemožno odvolať.
(3) Ustanovenia o odvolacom konaní sa primerane vzťahujú aj na konanie o rozklade.
Osobitné zákony ustanovujú, v ktorých prípadoch súdy preskúmavajú rozhodnutia správnych orgánov.
(1) V  správnom súdnictve  preskúmavajú súdy  na základe žalôb alebo  opravných  prostriedkov  zákonnosť  rozhodnutí  a postupov orgánov verejnej správy.
(2) V správnom  súdnictve   preskúmavajú   súdy   zákonnosť rozhodnutí  a  postupov  orgánov  štátnej  správy, orgánov územnej
samosprávy,  ako   aj  orgánov  záujmovej   samosprávy  a ďalších právnických osôb,  pokiaľ im zákon zveruje  rozhodovanie o právach a povinnostiach  fyzických a  právnických osôb  v oblasti verejnej správy (ďalej len "rozhodnutie a postup správneho orgánu"). 
(3) Rozhodnutiami  správnych orgánov  sa rozumejú  rozhodnutia vydané nimi  v správnom konaní,  ako aj ďalšie  rozhodnutia, ktoré zakladajú, menia  alebo zrušujú oprávnenia  a povinnosti fyzických alebo  právnických  osôb  alebo  ktorými  môžu  byť  práva, právom chránené záujmy alebo povinnosti  fyzických osôb alebo právnických osôb priamo dotknuté. Postupom správneho orgánu sa rozumie aj jeho nečinnosť.
(1) Pri  preskúmavaní zákonnosti  rozhodnutia správneho orgánu posúdi  súd  i  zákonnosť  prv  urobeného  správneho  rozhodnutia, o ktoré  sa  preskúmavané  rozhodnutie  opiera,  ak  bolo preň prv urobené rozhodnutie záväzné a ak nie je na jeho preskúmanie určený osobitný postup.
(2) Pri  rozhodnutí,  ktoré  správny  orgán  vydal  na základe zákonom povolenej voľnej úvahy  (správne uváženie), preskúmava súd iba, či také rozhodnutie nevybočilo z medzí a hľadísk ustanovených zákonom.
(1) Na preskúmavanie rozhodnutí a  postupov sú vecne príslušné krajské súdy, ak zákon neustanovuje inak. 
(2) Najvyšší súd  Slovenskej republiky  je  vecne príslušný na preskúmavanie rozhodnutí a postupov 
 a) ústredných orgánov štátnej správy,
 b) orgánov   štátnej  správy   s  pôsobnosťou   pre  celé  územie     Slovenskej republiky,
 c) iných  orgánov  s  pôsobnosťou   pre  celé  územie  Slovenskej     republiky, ktorým zákon zveruje rozhodovanie v oblasti štátnej     správy,  ak príslušnosť Najvyššieho súdu  Slovenskej republiky  ustanoví osobitný zákon.
(3) Okresné   súdy   sú   vecne   príslušné  na  preskúmavanie rozhodnutí  a  postupov  o  priestupkoch  a  v  prípadoch,  keď to ustanovuje zákon.
(1) Miestne  príslušným  je  súd,  v  ktorého  obvode má sídlo správny orgán, ktorého rozhodnutie a  postup sa preskúmava, ak nie je ustanovené inak.
(2) V  konaní  podľa  tretej  hlavy  tejto  časti  je  miestne príslušný všeobecný súd navrhovateľa  alebo krajský súd, v ktorého obvode je tento súd.
(3) Namiesto  súdu príslušného  podľa odseku  2 je  na konanie príslušný  súd, v  obvode ktorého  je nehnuteľnosť,  ak sa konanie týka práva k nej.
(1) Pri preskúmavaní  rozhodnutí a postupov  správnych orgánov súdy konajú  a rozhodujú v  senátoch zložených z  predsedu a dvoch sudcov, ak nie je ustanovené inak.
(2) Samosudca koná a rozhoduje o opravných prostriedkoch proti rozhodnutiam vo veciach dôchodkového  zabezpečenia, vo veciach, na ktorých prejednanie sú vecne príslušné okresné súdy, a vo veciach, pri ktorých to výslovne ustanovuje zákon.
Pre  riešenie otázok,  ktoré nie  sú priamo  upravené v tejto časti, sa použijú primerane ustanovenia prvej a tretej časti tohto zákona.
(1) Podľa  ustanovení tejto  hlavy sa  postupuje v  prípadoch, v ktorých fyzická alebo právnická osoba  tvrdí, že bola na svojich právach ukrátená rozhodnutím a postupom správneho orgánu, a žiada, aby súd preskúmal zákonnosť tohto rozhodnutia a postupu.
(2) Pri rozhodnutí správneho orgánu vydaného v správnom konaní je predpokladom postupu podľa tejto hlavy, aby išlo o rozhodnutie, ktoré po vyčerpaní riadnych  opravných prostriedkov, ktoré sa preň pripúšťajú, nadobudlo právoplatnosť.
(3) Ak ide o postup  správneho orgánu, je predpokladom postupu podľa ustanovení  tejto hlavy uplynutie  lehoty 30 dní  určenej na podanie informácie krajskému úradu o vykonaných opatreniach.
(1) Súdy  nepreskúmavajú rozhodnutia  správnych orgánov, ktoré nemajú povahu rozhodnutia o  práve alebo povinnosti fyzickej alebo právnickej  osoby,  najmä  všeobecne  záväzné  (normatívne)  akty, rozhodnutia organizačnej povahy  a rozhodnutia upravujúce vnútorné pomery orgánu, ktorý ich vydal a  nepreskúmavajú postup správnych orgánov,  ktorým  neboli  priamo  dotknuté  práva, právom chránené záujmy alebo povinnosti fyzickej osoby alebo právnickej osoby.
(2) Súdy ďalej nepreskúmavajú
 a) rozhodnutia,  ktoré sa  preskúmavajú podľa  tretej hlavy tejto     časti alebo  podľa všeobecných ustanovení  Občianskeho súdneho     poriadku,
 b) rozhodnutia    správnych     orgánov    v občianskoprávnych a obchodnoprávnych veciach, v  ktorých správny orgán vystupuje     v mene  štátu  ako  vlastníka  alebo  iného účastníka právneho     vzťahu,
 c) rozhodnutia  orgánov  vojenskej  správy,  ktoré  sa  vydali na prípravu a plnenie úloh za brannej pohotovosti štátu,
 d) rozkazy funkcionárov ozbrojených síl a ozbrojených zborov,
 e) rozhodnutia  správnych  orgánov  predbežnej,  procesnej  alebo     poriadkovej povahy včítane rozhodnutí o poriadkových pokutách,
 f) rozhodnutia  správnych  orgánov   o  disciplinárnych  trestoch     príslušníkov ozbrojených  síl a ozbrojených  zborov, pokiaľ sa nimi  neobmedzuje  osobná  sloboda   alebo  pokiaľ  nemajú  za     následok    zánik   služobného    vzťahu,   ďalej   odsúdených v nápravnovýchovných  ústavoch,  ako  aj  obvinených vo výkone  väzby,
 g) rozhodnutia,  ktorých  vydanie  závisí  výlučne  od  posúdenia zdravotného  stavu osôb  alebo technického  stavu vecí, pokiaľ samy  o  sebe  neznamenajú  právnu  prekážku výkonu povolania,  zamestnania  alebo  podnikateľskej alebo inej  hospodárskej
    činnosti,
 h) rozhodnutia  o nepriznaní  alebo odňatí  odbornej spôsobilosti právnickým osobám  alebo fyzickým osobám,  pokiaľ samy o sebe neznamenajú    právnu   prekážku    výkonu   povolania   alebo zamestnania,
 i) rozhodnutia o  žiadostiach na plnenie, na  ktoré nie je nárok, alebo  o  žiadostiach  o  odstránenie  tvrdosti  zákona, najmä rozhodnutia finančných orgánov o  úľavách na odvodoch, daniach a poplatkoch,
 j) rozhodnutia, ktorými sa zamietli žiadosti o povolenie výnimiek z bezpečnostných predpisov a z technických noriem. 
(3) Okrem toho  sú z preskúmavania  súdom vylúčené rozhodnutia správnych orgánov vydané na základe ustanovení uvedených v prílohe A,  ktorá je  súčasťou tohto  zákona, ako  aj rozhodnutia, ktorých preskúmanie vylúčia osobitné zákony.
(1) Konanie sa začína na návrh, ktorý sa nazýva žalobou.
(2) Žaloba   musí   okrem   všeobecných   náležitostí  podania obsahovať označenie rozhodnutia a  postupu správneho orgánu, ktoré napadá, vyjadrenie,  v akom rozsahu  sa toto rozhodnutie  a postup napadá,   uvedenie  dôvodov,   v  čom   žalobca  vidí  nezákonnosť rozhodnutia a postupu správneho orgánu, a aký konečný návrh robí.
(3) Prokurátor pri  podaní návrhu podľa  § 35 ods. 1  písm. b) (ďalej  len "žaloba")  dbá o  to, aby  práva nadobudnuté  v dobrej viere boli čo najmenej dotknuté.
(1) Účastníkmi konania sú žalobca a žalovaný.
(2) Žalobcom je  fyzická alebo právnická  osoba, ktorá o sebe tvrdí,  že   ako  účastník  správneho   konania  bola  rozhodnutím a postupom  správneho orgánu  ukrátená na  svojich právach.  Podať žalobu  môže  aj  fyzická  alebo  právnická  osoba,  s  ktorou  sa v správnom  konaní nekonalo  ako s  účastníkom, hoci  sa s ňou ako s účastníkom konať malo.
(3) Ak  sa rozhodnutím  a postupom  správneho orgánu  cítia na svojich  právach  ukrátené  viaceré  osoby,  môžu  podať  spoločnú žalobu.  Účastníkmi  konania  sú  tiež   tí,  na  ktorých  sa  pre nerozlučné  spoločenstvo  práv  so  žalobcom  musí  tiež vzťahovať rozhodnutie súdu (§ 91 ods. 2).
(4) Pri rozhodnutí správneho orgánu vydaného v správnom konaní je žalovaným správny orgán, ktorý rozhodol v poslednom stupni.
Žalobca   musí   byť   zastúpený   advokátom  alebo  komerčným právnikom,  pokiaľ nemá  právnické vzdelanie  buď sám,  alebo jeho zamestnanec  (člen),  ktorý  zaňho  na  súde  koná;  to neplatí vo veciach, v ktorých je daná vecná príslušnosť okresného súdu, alebo ak ide o preskúmanie rozhodnutia vo veciach nemocenského poistenia alebo   dôchodkového   zabezpečenia   a   vo   veciach  žiadateľov o priznanie postavenia utečencov.
(1) Žaloba  sa  musí  podať  do  dvoch  mesiacov  od doručenia rozhodnutia správneho  orgánu v poslednom  stupni, pokiaľ osobitný zákon neustanovuje inak. Zameškanie lehoty nemožno odpustiť.
(2) Ak  žalobu  podá  niekto,  kto  tvrdí,  že  mu rozhodnutie správneho orgánu nebolo  doručené, hoci sa s ním  ako s účastníkom konania  malo konať,  súd overí  správnosť tohto  tvrdenia a uloží správnemu  orgánu doručiť  tomuto účastníkovi  správne rozhodnutie a podľa  okolností  odloží  jeho  vykonateľnosť. Týmto stanoviskom súdu je  správny orgán viazaný. Po  uskutočnenom doručení predloží správny orgán spisy súdu na rozhodnutie o žalobe.
(3) Prokurátor  môže   žalobu  podať  do   dvoch  mesiacov  od právoplatnosti  rozhodnutia,  ktorým   nebolo  vyhovené  protestu, najneskôr  však  do  jedného  roka  od  právoplatnosti rozhodnutia správneho orgánu.  Ak nebolo vyhovené  upozorneniu krajského úradu na  porušenie  zákonov  a  ostatných  všeobecne záväzných právnych predpisov,  krajský úrad  môže žalobu  podať do  dvoch mesiacov po uplynutí  lehoty  určenej  na   podanie  informácie  o vykonaných opatreniach,  najneskôr však  do jedného  roka odo  dňa, v  ktorom
došlo k postupu správneho orgánu.
     
Žaloba  nemá  odkladný  účinok  na  vykonateľnosť  rozhodnutia správneho orgánu, pokiaľ osobitný zákon neustanovuje niečo iné. Na žiadosť  účastníka  môže  predseda  senátu uznesením vykonateľnosť rozhodnutia   odložiť,   ak   by   okamžitým  výkonom  napadnutého rozhodnutia hrozila závažná ujma.
(1) Predseda senátu vyžiada spisy žalovaného správneho orgánu, ktorý  je  povinný  bez  meškania  ich  predložiť  spolu so spismi správneho orgánu prvého stupňa.
(2) Ak  predseda  senátu  zistí,  že  súd  nie  je vecne alebo miestne príslušný, postúpi vec uznesením príslušnému súdu.
(3) Predseda  senátu uznesením  konanie zastaví,  ak sa žaloba podala  oneskorene, ak  ju  podala  neoprávnená osoba,  ak smeruje proti rozhodnutiu, ktoré nemôže byť predmetom preskúmavania súdom,
ak  žalobca  neodstránil  vady  žaloby,  ktorých  odstránenie  súd nariadil a ktoré bránia vecnému vybaveniu žaloby, alebo ak žalobca nie  je zastúpený  podľa § 250a  alebo ak  žaloba bola  vzatá späť (§ 250h ods. 2).
Ak  nedôjde  k  vybaveniu  žaloby  spôsobom  uvedeným v § 250d ods. 2 a 3, doručí súd žalovanému rovnopis žaloby. Predseda senátu môže  nariadiť  žalovanému,  aby   sa  k  obsahu  žaloby  vyjadril v lehote, ktorú zároveň určí.
(1) Ak nedôjde k vybaveniu  žaloby spôsobom uvedeným v § 250f, predvolá predseda  senátu na pojednávanie účastníkov;  naň si môže vyžiadať potrebné podklady, prípadne  aj ďalšie písomné vyjadrenia účastníkov.
(2) Ak sa  účastníci na pojednávanie  nedostavia, môže sa  vec prejednať v  ich neprítomnosti; konanie  sa nesmie z  tohto dôvodu prerušiť.
(1) Až  do  rozhodnutia  súdu  môže  žalobca rozsah napadnutia správneho  rozhodnutia obmedziť;  rozšíriť  ho  môže len  v lehote podľa § 250b.
(2) Až do rozhodnutia súdu môže  žalobca vziať žalobu späť; ak žalovanému  medzitým vznikli  trovy  konania,  rozhodne súd  o ich náhrade.
(1) Pri  preskúmavaní   zákonnosti  rozhodnutia  je   pre  súd rozhodujúci skutkový stav, ktorý tu bol v čase vydania napadnutého rozhodnutia; dokazovanie sa nevykonáva.
(2) Ak  rozhodnutie správneho  orgánu bolo  medzitým napadnuté protestom  prokurátora, súd  konanie o  žalobe preruší  až do jeho vybavenia;  ak napadnuté  rozhodnutie bolo  zrušené alebo zmenené, súd  konanie  o  žalobe  zastaví.  Obdobne  sa  postupuje, ak pred podaním žaloby na súd sa proti právoplatnému rozhodnutiu správneho orgánu podal mimoriadny opravný prostriedok.
(3) Na vady konania pred  správnym orgánom súd prihliadne, len ak  vzniknuté  vady  mohli  mať  vplyv  na  zákonnosť  napadnutého rozhodnutia.
(1) Ak súd  dôjde k  záveru, že  napadnuté rozhodnutie a postup je v súlade so zákonom, vysloví rozsudkom, že sa žaloba zamieta.
(2) Ak súd dôjde k záveru, že správne rozhodnutie posúdilo vec po právnej  stránke nesprávne alebo že  zistenie skutkového stavu, z ktorého vychádzalo  správne rozhodnutie, je v  rozpore s obsahom spisov  alebo že  zistenie  skutkového  stavu je  nedostačujúce na posúdenie  veci, zruší  rozsudkom napadnuté  rozhodnutie správneho orgánu a  podľa okolností aj  rozhodnutie správneho orgánu  prvého stupňa a vráti vec žalovanému  správnemu orgánu na ďalšie konanie. Súd  zruší  napadnuté  rozhodnutia  aj  vtedy,  ak  sa ukáže až na pojednávaní,  že  sú  nepreskúmateľné  pre  nezrozumiteľnosť alebo nedostatok dôvodov.
(3) Správne orgány sú viazané právnym názorom súdu.
(4) Proti   rozhodnutiu   súdu   nie   je   prípustný  opravný prostriedok s výnimkou mimoriadneho dovolania.
(1) Ak mal  žalobca úspech celkom  alebo sčasti, súd  mu proti žalovanému  prizná právo  na  úplnú  alebo čiastočnú  náhradu trov konania.  Môže tiež  rozhodnúť, že  sa náhrada  trov celkom  alebo sčasti neprizná, ak sú na to dôvody hodné osobitného zreteľa.
(2) Ak po zrušení rozhodnutia správneho orgánu došlo k vydaniu nového rozhodnutia, ktoré sa k novej žalobe opäť zrušilo preto, že sa správny  orgán odchýlil od právneho  názoru vysloveného v prvom rozsudku  súdu  bez  toho,  aby  došlo  k  zmene  skutkového alebo právneho stavu, uloží súd správnemu orgánu, aby žalobcovi nahradil všetky trovy súdneho konania.
(1) Podľa  ustanovení tejto  hlavy sa  postupuje v  prípadoch, v ktorých   zákon   zveruje   súdom   rozhodovanie   o opravných prostriedkoch   proti    neprávoplatným   rozhodnutiam   správnych orgánov. 35)
(2) Pokiaľ v  tejto hlave nie  je ustanovené inak,  použije sa primerane ustanovenie druhej hlavy s výnimkou § 250a.
(1) Konanie sa začína na  návrh, ktorým je opravný prostriedok proti rozhodnutiu správneho orgánu.
(2) Návrh sa  podáva na príslušnom  súde v lehote  tridsiatich dní od  doručenia rozhodnutia, pokiaľ  osobitný zákon neustanovuje niečo iné. Návrh  je podaný včas aj vtedy, ak  bol podaný v lehote na  orgáne,  ktorý  vydal  rozhodnutie.  Ak rozhodnutie neobsahuje poučenie  o  opravnom  prostriedku  alebo  ak  obsahuje  nesprávne poučenie,  možno   ho  napadnúť  do  šiestich   mesiacov  od  jeho doručenia.
(3) Účastníkmi konania  sú  tí,  ktorí  nimi  sú  v konaní na správnom   orgáne,  a   správny  orgán,   ktorého  rozhodnutie  sa preskúmava.
Ak  to povaha  veci nevylučuje,  môže ten,  kto podáva opravný prostriedok, navrhnúť, aby bola odložená vykonateľnosť napadnutého rozhodnutia.  Súd môže  tomuto  návrhu  vyhovieť, ak  by vykonaním napadnutého rozhodnutia bol zmarený účel jeho preskúmania.
Ak  správny orgán,  ktorého rozhodnutie  súd preskúmava,  vydá nové  rozhodnutie,  ktorým  návrhu  celkom  vyhovie, súd uznesením konanie zastaví.
Ak je návrh  podaný oneskorene alebo ho podá  ten, kto naň nie je oprávnený,  alebo ak sa  napadá rozhodnutie, ktoré  preskúmaniu  nepodlieha,  alebo   ak  navrhovateľ  neodstránil   vady,  ktorých odstránenie súd nariadil a  ktoré bránia vecnému vybaveniu návrhu, súd uznesením opravný prostriedok odmietne.
(1) Ak  nedôjde  k  vybaveniu  opravného  prostriedku spôsobom uvedeným v  § 250f alebo 250o, nariadi  súd pojednávanie. Súd môže vykonať dôkazy nevyhnutné na preskúmanie napadnutého rozhodnutia.
(2) O  opravnom  prostriedku  rozhodne  súd  rozsudkom, ktorým preskúmané  rozhodnutie buď  potvrdí, alebo  ho zruší  a vráti  na ďalšie konanie.
Ak súd  zruší rozhodnutie správneho  orgánu, je správny  orgán pri novom prejednaní viazaný právnym názorom súdu.
(1) Proti  rozhodnutiu  súdu  nie  sú  s výnimkou mimoriadneho dovolania a prípadov podľa odseku 2 prípustné opravné prostriedky.
(2) Vo  veciach  dôchodkového  zabezpečenia  možno podať proti rozhodnutiu krajského  súdu odvolanie, o  ktorom rozhodne Najvyšší súd  Slovenskej republiky;  dovolanie je  prípustné. Na  odvolacie konanie sa použijú primerane ustanovenia prvej hlavy štvrtej časti tohto  zákona  a  na  konanie  o  dovolaní  sa  použijú  primerane ustanovenia tretej hlavy štvrtej  časti tohto zákona; pojednávanie netreba nariaďovať.	Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú
	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky alebo príslušný orgán podľa § 2 písm. i) 			
Č: 13	1.Členské štáty určia, v priebehu  obdobia uvedeného v článku 17, kompetentné orgány, ktoré sú splnomocnené prijímať žiadosti a vydávať rozhodnutia uvedené v tejto Smernici. Budú o nich informovať ostatné členské štáty a Komisiu.
	N

N

N

N

N

N

N

	§: 2
P: i

§: 13
O: 1

§: 13
O: 2

§: 14
O: 1

§: 14
O: 2

§: 14
O: 3

§: 14
O: 4
	i) príslušný orgán Slovenskej republiky je orgán, ktorý vydáva rozhodnutie o uznaní odbornej kvalifikácie na výkon príslušného regulovaného povolania v Slovenskej republike. Príslušné orgány sú ustanovené  v osobitných predpisoch8). Ak nie je v osobitných predpisoch8) ustanovené inak, príslušné orgány vydávajú rozhodnutia o uznaní odbornej kvalifikácie na základe rozhodnutia Ministerstva školstva Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo školstva ), ktoré má na účely uznávania dokladov o vzdelaní vytvorený osobitný útvar, ktorým je Stredisko na uznávanie dokladov o vzdelaní (ďalej len „stredisko“). Ministerstvo školstva je príslušným orgánom na uznávanie odbornej kvalifikácie pedagogických zamestnancov.
(1) Ministerstvo školstva 
a)	vypracúva koncepcie a návrhy právnych predpisov Slovenskej republiky týkajúce sa všeobecného systému uznávania odborných kvalifikácií občanov Európskej únie, 
b)	rozhoduje o uznaní odbornej kvalifikácie pedagogických zamestnancov ako príslušný orgán podľa osobitného predpisu9) 
c)	rozhoduje o uznaní dokladu o vzdelaní podľa tohto zákona, ak osobitný predpis neustanovuje inak8) 
d)	zabezpečuje vykonanie skúšok spôsobilosti a adaptačného obdobia pedagogických zamestnancov,
e)	vykonáva funkciu kontaktného miesta pre všeobecný systém uznávania pre občanov členských štátov, ktorí majú záujem vykonávať regulované povolanie v slovenskej republike a to najmä poskytovaním informácií o možnostiach a podmienkach uznania odbornej kvalifikácie v Slovenskej republike , 
f) vykonáva funkciu národného koordinátora pre všeobecný systém uznávania tým, že hlavne
1.	koordinuje činnosť príslušných orgánov podľa tohto zákona v Slovenskej republike,
2.	zastupuje Slovenskej republike vo vzťahu k príslušným orgánom Európskej komisie,
3.	pripravuje pravidelné správy o vykonaných rozhodnutiach vo veci uznávania dokladov o vzdelaní občanov členských štátov na účely výkonu regulovaného povolania v Slovenskej republike podľa tohto zákona pre Európsku komisiu,
4.	zabezpečuje publikovanie stanovísk k otázkam uznávania, ktoré vydá Európske komisia, 
g)  poskytuje texty právnych predpisov Slovenskej republiky týkajúce sa všeobecného systému uznávania členským štátom a Európskej únii
h) posudzuje doklady o vzdelaní v oblasti akademického uznávania dokladov o vzdelaní.
(2) Ministerstvo školstva - stredisko
a)	zabezpečuje činnosti uvedené v odseku 1 písm. d),
b)	 b) zabezpečuje činnosti uvedené v odseku 1 písm. e), f) bod 3, g) a h,
c)	pripravuje podklady pre rozhodnutie o uznaní odbornej kvalifikácie podľa ods. 1 písm. b) a pre rozhodnutie o uznaní dokladu o vzdelaní podľa ods. 1 písm. c). 
(1) Žiadateľ predkladá ministerstvo školstva – stredisku alebo príslušnému orgánu písomnú žiadosť10) a tieto doklady 
a) preukaz totožnosti,
b) overenú kópiu dokladov o vzdelaní,
c) výpis o absolvovaných predmetoch a vykonaných skúškach alebo dodatok k diplomu 11),
d) potvrdenie o absolvovanej odbornej praxi,
e) iné doklady, ak to ustanovuje osobitný predpis.8)
(2) Ak ej to nevyhnutné na posúdenie veci možno od žiadateľa požadovať iné informácie a doklady12) okrem dokladov uvedených v odseku 1. 
(3) Od žiadateľa  sa požaduje osvedčený preklad dokladov o vzdelaní do štátneho jazyka13).
(4) Predtým, než sa rozhodne o požiadavke vykonania skúšky odbornej spôsobilosti alebo absolvovania adaptačného obdobia podľa § 6 ods. 1 písm. b) a § 9 písm. b), ministerstvo školstva – stredisko alebo príslušný orgán zváži, či vedomosti uchádzača, ktoré nadobudol počas svojej odbornej praxe, čiastočne alebo úplne neodstraňujú podstatné rozdiely v obsahu vzdelávania (vyučovacie predmety).	Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušný orgán podľa § 2 písm. i)

Ministerstvo školstva Slovenskej republiky

Ministerstvo školstva Slovenskej republiky
–
 Stredisko na uznávanie dokladov o vzdelaní

Ministerstvo školstva Slovenskej republiky – Stredisko na uznávanie dokladov o vzdelaní alebo príslušný orgán podľa § 2 písm. i)	

		
Č: 13
O: 2	2. Každý členský štát určí osobu, zodpovednú za koordináciu činností orgánov uvedených v odseku 1 a bude o nej informovať ostatné členské štáty a Komisiu. Jej úlohou bude podporovať jednotné uplatňovanie tejto Smernice na všetky profesie. Tento koordinátor bude členom koordinačnej skupiny, vytvorenej pod záštitou Komisie podľa článku 9 (2) Smernice 89/48/EHS.
	N		§: 13
O:1 P: f	f) vykonáva funkciu národného koordinátora pre všeobecný systém uznávania tým, že hlavne
1.	koordinuje činnosť príslušných orgánov podľa tohto zákona v Slovenskej republike, 
2.	zastupuje Slovenskej republike vo vzťahu k príslušným orgánom Európskej komisie,
3.	pripravuje pravidelné správy o vykonaných rozhodnutiach vo veci uznávania dokladov o vzdelaní občanov členských štátov na účely výkonu regulovaného povolania v Slovenskej republike podľa tohto zákona pre Európsku komisiu,
4. zabezpečuje publikovanie stanovísk k otázkam uznávania, ktoré vydá Európske komisia,	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky
–
Stredisko na uznávanie dokladov o vzdelaní			
Č: 13
O: 2
V: 4	Koordinačná skupina vytvorená podľa vyššie uvedených ustanovení Smernice 89/48/EHS bude tiež zodpovedná za:
­ uľahčenie zavádzania tejto Smernice,
­ zhromažďovanie všetkých užitočných informácií na jej aplikáciu v členských štátoch, najmä informácií, ktoré sa týkajú  vytvorenia zoznamu regulovaných profesií a o rozdieloch medzi kvalifikáciami udeľovanými v členských štátoch, ktoré by mali kompetentným orgánom členských štátov pomáhať pri ich úlohe posudzovania, či existujú podstatné rozdiely.	n. a.								
Č: 13
O: 2
V: 5	Táto skupina môže  konzultovať s Komisiou  o  všetkých zmenách existujúceho systému, ktorý sa môže  upravovať.	n. a.								
Č: 13
O: 3	3. Členské štáty prijmú opatrenia na poskytovanie potrebných informácií o uznávaní diplomov a vysvedčení a o ostatných podmienkach upravujúcich vykonávanie regulovaných profesií v rámci tejto Smernice. Na realizáciu tejto úlohy môže využívať existujúce informačné siete a tam, kde je to vhodné, príslušné profesionálne asociácie a organizácie. Komisia vyvinie potrebné iniciatívy na zabezpečenie rozvoja a koordinácie komunikácie o potrebných informáciách.	N		§: 13
O:1
P: e	e) vykonáva funkciu kontaktného miesta pre všeobecný systém uznávania pre občanov členských štátov, ktorí majú záujem vykonávať regulované povolanie v Slovenskej republike a to najmä poskytovaním informácií o možnostiach a podmienkach uznania ich odbornej kvalifikácie v Slovenskej republike.
	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky
–
Stredisko na uznávanie dokladov o vzdelaní			
Č: 14
O: 1
	1. Ak na základe druhej vety druhého pododseku článku 4 (1) (b), tretieho pododseku článku 5 alebo druhej vety druhého pododseku článku 7 (a), navrhne členský štát nepriznať žiadateľom právo voľby medzi adaptačným obdobím a skúškou spôsobilosti, ihneď predloží Komisii zodpovedajúci návrh tohto ustanovenia. Zároveň oznámi Komisii dôvody, prečo považuje jeho prijatie za nevyhnutné.
Komisia ihneď oboznámi ostatné členské štáty so všetkými návrhmi, ktoré jej doručia; a môže o nich tiež diskutovať s koordinačnou skupinu uvedenou v článku 13 (2).	O		§: 9
P: b
V:2	V takom prípade, ak tak vyžadujú osobitné predpisy, žiadateľ nemá právo vybrať si medzi adaptačným obdobím a skúškou spôsobilosti. 
	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušný orgán podľa § 2 písm. i)			
Č: 14
O: 2	2. Bez ohľadu na možnosť Komisie a ostatných členských štátov komentovať takýto návrh, môže členský štát prijať tieto ustanovenia iba vtedy, ak Komisia nevydá do troch mesiacov opačné rozhodnutie.	n. a.								
Č: 14
O: 3	3. Na žiadosť členského štátu alebo Komisie, predložia im členské štáty bez prieťahov definitívny text každého ustanovenia vyplývajúceho z aplikácie tohto článku.	N		§: 13
O:1 P: g	g) poskytuje texty právnych predpisov Slovenskej republiky týkajúce sa všeobecného systému uznávania členským štátom a Európskej komisii.	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky
Stredisko na uznávanie dokladov o vzdelaní			
Č: 15
O: 1	1.	Zoznamy študijných odborov a odbornej prípravy uvedené v prílohách C a D sa môžu meniť na základe odôvodnenej žiadosti ktoréhokoľvek členského štátu  adresovanej Komisii. K žiadosti priloží všetky príslušné informácie, a najmä text zodpovedajúcich ustanovení národného práva. Členské štáty predkladajúce žiadosť budú tiež informovať ostatné členské štáty.	n.a.								
Č: 15
O. 2	2. Komisia preskúma daný študijný odbor a odbornú prípravu a tie, ktoré sú požadované  v iných členských štátoch. Komisia overí najmä to, či kvalifikácia nadobudnutá v danom študijnom odbore poskytuje  držiteľovi:
­ stupeň odborného vzdelania alebo odbornej prípravy na porovnateľne vysokej úrovni tak, aby  zodpovedal postredoškolskému štúdiu uvedenému v bode (i) druhého odseku prvého pododseku článku 1 (a),
­ podobnú úroveň zodpovednosti a činnosti.	n. a.

				

	

			
	3. Komisii bude pomáhať výbor zložený zo zástupcov členských štátov, ktorému bude predsedať zástupca Komisie.	n.a.								
	4. Zástupca Komisie predloží výboru návrh podniknutých opatrení. Výbor vydá v časovej lehote, ktorú môže  určiť  podľa stupňa naliehavosti  predseda Výboru. Názor Výboru sa prijme väčšinou stanovenou v článku 148 (2) Zmluvy v prípade rozhodnutí, ktoré musí Rada prijať na základe návrhu Komisie. Hlasy zástupcov členských štátov vo výbore sa spočítavajú spôsobom stanoveným v danom článku. Predseda nehlasuje.	n.a.								
	5. Komisia prijme opatrenia, ktoré sa ihneď aplikujú. Avšak ak sa tieto opatrenia nezhodujú
 s názorom výboru, Komisia ich ihneď postúpi Rade. V takom prípade Komisia odloží obdobie aplikácie opatrení, na ktorých sa dohodla, o dva mesiace.	n.a.								
	6. Rada, konajúca na základe kvalifikovanej väčšiny, môže prijať iné rozhodnutie v lehote uvedenej v predchádzajúcom odseku.	n.a.								
	7. Komisia informuje členský štát, ktorého sa to  týkať o rozhodnutí a tam, kde je to vhodné,  publikuje zmenený zoznam v Official Journal Európskeho Spoločenstva.	n.a.								
Č: 16	Po uplynutí obdobia uvedeného v článku 17, odovzdajú členské štáty Komisii  každé dva roky správu o uplatňovaní zavádzaného systému.
Okrem všeobecných poznámok, táto správa bude obsahovať aj štatistický súhrn prijatých rozhodnutí a popis hlavných problémov, ktoré vznikli pri aplikácii tejto Smernice.	N		§: 17	Príslušné orgány predkladajú ministerstvu školstva každoročne k 31. decembru kalendárneho roka  správu o podľa tohto zákona vydaných rozhodnutiach vo veci uznávania odborných kvalifikácií občanov členských štátov na účely výkonu regulovaného povolania v Slovenskej republike. Správu predkladajú pre potreby vypracovania pravidelných správ Slovenskej republiky pre Európsku komisiu o uznávaní odborných kvalifikácií občanov členských štátov.	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky a príslušné orgány podľa § 2 písm. i)			
Č: 17
O: 1	1. Členské štáty prijmú do 18. júna 1994 zákonné ustanovenia, nariadenia a administratívne postupy nevyhnutné na to, aby tejto Smernici vyhoveli. Ihneď o nich budú informovať Komisiu.
Keď členské štáty prijmú tieto opatrenia, zahrnú odkaz na ne do tejto Smernice alebo ich doplnia takýmto odkazom v čase ich oficiálnej publikácie. Metódy vytvorenia takéhoto odkazu budú stanovené členskými štátmi.	n. a.								
Č: 17
O: 2	2. Členské štáty predložia Komisii texty hlavných ustanovení národného práva, ktoré prijmú v oblasti spravovanej touto Smernicou.	N		§: 13
O:1
P: g	g) poskytuje texty právnych predpisov Slovenskej republiky týkajúce sa všeobecného systému uznávania členským štátom alebo Európskej komisii.	Ú	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky –Stredisko na uznávanie dokladov o vzdelaní			
Č: 18	Komisia bude informovať Európsky parlament, Radu a Hospodársky a sociálny výbor o pokroku pri uplatňovaní tejto Smernice najneskôr päť rokov od dátumu uvedeného v článku 17.
Po uskutočnení všetkých potrebných konzultácií, Komisia predloží svoje závery k všetkým zmenám, ktoré je potrebné v tejto Smernici uskutočniť. Zároveň  Komisia tam, kde to bude vhodné, predloží návrhy na vylepšenie existujúcich pravidiel v záujme zabezpečenia voľného pohybu, práva na podnikanie a voľného poskytovania služieb.	n. a.								
Č: 19	Tato Smernica je určená členským štátom.	n. a.								
PRÍLOHA
A	Zoznam Smerníc zmienených v druhom pododstavci článku 2
1. 64/429/EWG (1) Smernica Rady z 7. júla 1964, týkajúca sa  uplatnenia práva podnikať a voľného poskytovania služieb pokiaľ ide o  činnosti samostatne zárobkovo činných osôb vo výrobných a spracovateľských odvetviach zaradených v ISIC, hlavné skupiny 23-40 (Priemysel a  remeslá)
64/427/EHS (2) Smernica Rady zo 7. júla 1964, vymedzujúca podrobné ustanovenia o  prechodných opatreniach pokiaľ ide o činnosti samostatne zárobkovo činných osôb vo výrobných a spracovateľských odvetviach zaradených v ISIC, hlavné skupiny  23-40 (Priemysel a remeslá)	N		§: 1
O: 2	(2) Tento zákon sa vzťahuje na občanov členských štátov, ktorí chcú vykonávať regulované povolanie v Slovenskej republike ako fyzické osoby oprávnené na výkon podnikateľskej činnosti 1) a v obdobnom postaveni2) alebo ako zamestnanci3) (ďalej len žiadateľ) okrem povolania lekára, zubného lekára, veterinárneho lekára, farmaceuta, architekta, zdravotnej sestry a pôrodnej asistentky,   odborných činností uvedených v prílohe č. 1 a živností uvedených v zoznamoch I až V 4).	Ú				
	2. 68/365/EHS (3) Smernica Rady z 15. októbra 1968, o uplatňovaní práva na podnikanie a na voľné poskytovanie služieb pokiaľ ide o  činnosti samostatne zárobkovo činných osôb v  potravinárskych odvetviach a vo výrobe nápojov (ISIC, hlavné skupiny 20 a 21)
68/366/EHS (4) Smernica Rady z 15. októbra 1968, vymedzujúca  podrobné ustanovenia pokiaľ ide  o  činnosti samostatne zárobkovo činných osôb v potravinárskych odvetviach a vo výrobe nápojov (ISIC, hlavné skupiny 20 a 21)									
	3. 64/223/EHS (5) Smernica Rady z 25. februára 1964, o práve na podnikanie a voľného poskytovania služieb pokiaľ ide o  činnosti veľkoobchodu
64/224/EHS (6) Smernica Rady z 25. februára 1964, o uplatňovaní práva na podnikanie a voľného poskytovania služieb pokiaľ ide o činnosti sprostredkovateľského charakteru v obchode, priemysle a remeslách
64/222/EHS (7) Smernica Rady z 25. februára 1964, vymedzujúca podrobné ustanovenia v súvislosti s  prechodnými opatreniami pokiaľ ide o činnosti v oblasti veľkoobchodu a  činnosti sprostredkovateľského charakteru v obchode, priemysle a remeslách									
	4. 68/363/EHS (8) Smernica Rady z 15. októbra 1968, o uplatňovaní práva na podnikanie a voľného poskytovania služieb pokiaľ ide o činnosti samostatne zárobkovo činných osôb v maloobchode (ISIC bývalá skupina 612)
68/364/EHS (9) Smernica Rady z 15. októbra 1968, vymedzujúca  podrobné ustanovenia o  prechodných opatreniach pokiaľ ide  o činnosti samostatne zárobkovo činných osôb v oblasti maloobchodu (ISIC bývalá skupina 612)									
	5. 70/522/EHS (10) Smernica Rady z 30. novembra 1970, o uplatňovaní práva na podnikanie a na voľné poskytovanie služieb pokiaľ ide o  činnosti samostatne zárobkovo činných osôb v oblasti veľkoobchodu s uhlím a činnosti sprostredkovateľov v oblasti obchodu s uhlím (ISIC bývalá skupina 6112)
70/523/EHS (11) Smernica Rady z 30. novembra 1970, vymedzujúca  podrobné ustanovenia o prechodných opatreniach pokiaľ ide o činnosti sprostredkovateľského charakteru v oblasti obchodu s uhlím (ISIC bývalá skupina 6112)									
	6. 74/557/EHS (12) Smernica Rady zo 4. júna 1974, o uplatňovaní práva na podnikanie  a voľné poskytovanie služieb pokiaľ ide o  činnosti samostatne zárobkovo činných osôb a sprostredkovateľov v oblasti obchodu a  distribúcie jedovatých látok
74/556/EHS (13) Smernica Rady zo 4. júna 1974, vymedzujúca podrobné ustanovenia o prechodných opatreniach v oblasti  činností súvisiacich s obchodom, a distribúciou jedovatých látok a  činností spojených s používaním týchto látok pri výkone povolania, vrátane činností sprostredkovateľského charakteru									
	7. 68/367/EHS (14) Smernica Rady z 15. októbra 1968, o uplatnení práva na podnikanie a voľné  poskytovanie služieb pokiaľ ide o  činnosti samostatne zárobkovo činných osôb v sektore osobných služieb (ISIC bývalá Hlavná skupina 85): 1. reštaurácie, kaviarne a pohostinské zariadenia (ISIC Skupina 852); 2. hotely, penzióny, tábory a ostatné ubytovacie zariadenia (ISIC Skupina 853)
68/368/EHS (15) Smernica Rady z 15. októbra 1968, vymedzujúca podrobné ustanovenia o prechodných opatreniach pokiaľ ide o činnosti samostatne zárobkovo činných osôb v oblasti osobných služieb (ISIC ex Hlavní skupina 85): 1. reštaurácie, kaviarne a pohostinské zariadenia (ISIC Skupina 852); 2. hotely, penzióny, tábory a ostatné ubytovacie zariadenia (ISIC Skupina 853)									
	8. 77/92/EHS (16) Smernica Rady z 13. decembra 1976 o opatreniach k zaisteniu efektívneho využívania práva na podnikanie a voľného poskytovania služieb pokiaľ ide o činnosti poisťovacích agentov a maklérov (bývalá ISIC Skupina 630), a najmä o prechodných opatreniach pokiaľ ide o tieto činnosti									
	9. 82/470/EHS (17) Smernica Rady z 29. júna 1968, o opatreniach na uľahčenie efektívneho uplatnenia práva na podnikanie a voľného poskytovania služieb pokiaľ ide o činnosti samostatne zárobkovo činných osôb v niektorých službách spojených s prepravnými a cestovnými agentúrami (ISIC Skupina 720)									
	10. 82/489/EHS (18) Smernica Rady z 19. júla 1982, vymedzujúca opatrenia na uľahčenie efektívneho uplatňovania práva na podnikanie a voľného poskytovania  služieb holičmi a kaderníkmi									
	11. 75/368/EHS (19) Smernica Rady z 16. júna 1975, o opatreniach na uľahčenie efektívneho uplatňovania práva na podnikanie a voľné poskytovanie služieb pokiaľ ide o rôzne činnosti (býval oddelenie ISIC  01 až 85), a najmä prechodných opatrení pokiaľ ide o tieto činnosti.									
	12. 75/369/EHS (20) Smernica Rady z 16. júna 1975, o opatreniach na uľahčenie efektívneho uplatňovania práva na podnikanie  a voľné poskytovanie služieb pokiaľ ide o  činnosti vykonávané ambulantným spôsobom, a najmä prechodných opatrení pre tieto činnosti									
PRÍLOHA B	Zoznam Smerníc uvedených v článku 2, tretí odstavec
Ide o Smernice zoradené od č. 1 až 7 prílohy A, s výnimkou Smernice 74/556/EHS, ktorá je pod číslom 6.									
PRÍLOHA C	ZOZNAM ŠTUDIJNÝCH ODBOROV SO ŠPECIÁLNOU ŠTRUKTÚROU, AKO SA UVÁDZA V BODE (ii) DRUHEJ ODRÁŽKY PRVÉHO PODODSEKU ČLÁNKU 1 (a)
1. Paramedicínske študijné odbory a odbory starostlivosti o deti
Odborná príprava na :
v Nemecku
•	detskú sestru („Kinderkrankenschwester/Kinderkrankenpfleger„),
•	fyzioterapeuta („Krankengymnast(in)/Physiotherapeut(in)„) (1),
•	terapeuta chorôb z povolania („Beschaeftigungs- und Arbeitstherapeut(in)„).
•	logopéda („Logopaede/Logopaedin„),
•	ortopéda („Orthoptist(in)„),
•	štátom uznaného pracovníka starostlivosti o deti („Staatlich anerkannte(r)
•	Erzieher(in)„),
•	štátom uznaného učiteľa nápravnej výchovy („Staatlich anerkannte(r) Heilpaedagoge(-in)„),
•	lekárskeho laboranta („medizinisch-technische(r)
•	Laboratoriums-Assistent(in)„),
•	lekárskeho RTG laboranta („medizinisch-technische(r) Radiologie-Assistent(in)„),
•	technika funkčnej lekárskej diagnostiky („medizinisch-technische(r) Assistent(in) fuer Funktionsdiagnostik„),
•	veterinárneho technika („veterinaermedizinisch-technische(r) Assistent(in)„),
•	dietetika („Diaetassistent(in)„),
•	farmaceutického laboranta („Pharmazieingenieur„), ktorý bol získaný pred 31. marcom 1994 v bývalej Nemeckej demokratickej republike alebo na území nových spolkových krajín,
•	psychiatrickú zdravotnú sestru („Psychiatrische(r)
•	Krankenschwester/Krankenpfleger„),
•	logopéda („Sprachtherapeut(in)„),
v Taliansku
•	zubného technika („odontotecnico„),
•	optika („ottico„),
•	chiropraktika  („podologo„),
v Luxembursku
•	lekárskeho RTG laboranta (assistant(e) technique médical(e) en radiologie),
•	lekárskeho laboranta (assistant(e) technique médical(e) de laboratoire),
•	psychiatrickú zdravotnú sestru (infirmier/iere psychiatrique),
•	lekárskeho laboranta  na chirurgii (assistant(e) technique médical(e) en
•	chirugie),
•	detskej zdravotnej sestry (infirmier/iere puériculteur/trice),
•	zdravotnej sestry — anestéziológia (infirmier/iere anesthésiste),
•	kvalifikovaného maséra/masérky (masseur/euse diplômé(e)),
•	pracovníka starostlivosti o deti (éducateur/trice),
v Holandsku:
•	veterinárny asistent (“dierenartsassistent”),
v Rakúsku
•	základná odborná príprava pre zdravotné sestry špecializujúce sa na starostlivosť o deti a mladistvých;
•	základná odborná príprava pre  psychiatrické sestry,
ktorá predstavuje vzdelávanie a odbornú prípravu s celkovým trvaním aspoň trinásť rokov a zahŕňa:
— buď aspoň tri roky odbornej prípravy na špecializovanej škole, ukončenej skúškou, v niektorých prípadoch doplnenej o jednoročné alebo dvojročné špecializačné vzdelávanie ukončené
skúškou,
— alebo aspoň dva a pol roka odbornej prípravy v špecializovanej škole ukončenej skúškou a doplnenej praxou v dĺžke aspoň šesť mesiacov alebo aspoň šesťmesačnou prípravou v štátom uznávanom zariadení,
—	alebo aspoň dva roky
odbornej prípravy v špecializovanej  škole, ukončenej skúškou a doplnenej praxou v dĺžke  aspoň  jeden rok alebo aspoň jednoročnou prípravou v štátom uznávanom
zariadení,
- alebo v prípade veterinárneho asistenta (“dierenartsassistent”) v Holansku tri roky odborného výcviku v špecializovanej škole (schéma “MBO”) alebo alternatívne tri roky odborného výcviku v duálnom systéme učňovskej prípravy (“LLW”), pričom oba sa ukončujú skúškou.	N			Príloha č. 3 k zákonu č.     /2002 Z. z. Zoznam študijných odborov s osobitnou štruktúrou k § 2 písm. e) bod 1b a § 6 ods. 5

1. Vzdelávanie zdravotníckych pracovníkov a odborná príprava v oblasti starostlivosti o dieťa
a. V Nemecku
odborná príprava  
•	detskej  sestry („Kinderkrankenschwester / Kinderkrankenpfleger“),  
•	fyzioterapeuta („Krankengymnast(in)“/“Physiotherapeut(in)“)(1), 
•	terapeuta chorôb z povolania („Beschaeftigungs-und Arbeitstherapeut(in)“), 
•	logopéda („Logopaede/Logopaedin“),
•	ortopéda („Orthoptist(in)“), 
•	štátom uznaného vychovávateľa („Staatlich anerkannte(r)Erzieher(in)“), 
•	štátom uznaného liečebného pedagóga („Staatlich anerkannte(r) Heilpäedagoge(in)“),
•	zdravotného laboranta („medizinisch-technische(r) Laboratoriums Asssistent(in)“),
•	zdravotného RTG technika („medizin-technische(r) Radiologie- Assistent(in“),
•	zdravotného technika funkčnej diagnostiky („medizinisch.technische(r) Assistent(in) für Funktionsdiagnostik“),
•	veterinárneho technika („veterinärmedizinisch-technische(r) Assistent(in)“),
•	diétnej sestry („Diatassistent(in)“),
•	farmaceutického laboranta („Pharmazieingenieur“),ktorá bola absolvovaná pred 31. marcom 1994 v bývalej Nemeckej demokratickej republike alebo na území nových spolkových krajín, 
•	zdravotnej sestry na psychiatrii („Psychiatrische(r) Krankenschwester(Krankenpfleger“),
•	logopéda („Sprachtherapeut(in)“),

b. v Taliansku
odborná príprava 
-	zubného technika („odontotecnico“),
-	optika („ottico“),
-	chiropraktika („podologo“),
c. v Luxembursku
odborná príprava
•	zdravotného RTG technika (assistant(e) technique médical(e) en radiologie), 
•	laboratórneho zdravotného technika (assistant(e) technique médical(e) de laboratoire). 
•	zdravotnej sestry na psychiatrii (infirmier/ière psychiatrique),
•	zdravotného technika na chirurgii (assistant(e) technique médical(e) an chirurgie), 
•	detskej sestry (infirmier/ière puériculteur/trice), 
•	sestry na anesteziológii (infirmier/ière anesthésiste), 
•	kvalifikovaného maséra/ku (masseur/euse diplomé(e)), 
•	vychovávateľa (éducateur/trice), 
d. v Holandsku
odborná príprava
veterinárneho asistenta („dierenartsassistent“),
ktorá predstavuje štúdium a praktickú prípravu s celkovým trvaním aspoň trinásť rokov, pozostávajúce z:
•	najmenej trojročnej odbornej prípravy v odbornej škole, ktorá je ukončená skúškou, v niektorých prípadoch doplnená jednoročným alebo dvojročným prehlbujúcim štúdiom ukončeným skúškou,
•	alebo z aspoň dvaapolročnej odbornej prípravy v odbornej škole, ktorá je ukončená skúškou a doplnená aspoň šesťmesačnou praxou alebo aspoň šesťmesačným odborným výcvikom v schválenom vzdelávacom zariadení,
•	alebo z aspoň dvojročnej odbornej prípravy v odbornej škole, ktorá je ukončená a doplnená aspoň jednoročnou praxou alebo aspoň jednoročným odborným výcvikom v schválenom vzdelávacom zariadení, 
•	alebo v prípade veterinárneho asistenta („dierenartsassistent“) v Holandsku, z  trojročnej odbornej prípravy v odbornej škole (schéma „MBO“) alebo z trojročnej odbornej prípravy  v systéme duálneho učňovského vzdelávania („LLW“), pričom obe sú ukončené skúškou,
e. v Rakúsku
odborná príprava
-	základná odborná príprava zdravotných sestier špecializujúcich sa na starostlivosť o deti a mladistvých,
-	základná odborná príprava zdravotných  sestier  pracujúcich na psychiatrii,
-    odborná príprava 
-	optika kontaktných šošoviek („Kontaktlinsenoptiker“),
-	pedikéra („Fußpfleger“),
-	technika zvukových pomôcok („Hörgeräteakustiker“),
-	lekárnika („Drogist“),
ktorá predstavuje odborné vzdelávanie  s celkovým trvaním aspoň štrnásť rokov, zahŕňajúce aspoň päťročnú odbornú prípravu v rámci štruktúry odborného vzdelávania, rozdelenú na učňovskú prípravu s aspoň trojročným trvaním, pozostávajúcu z odbornej prípravy čiastočne absolvovanej na pracovisku a čiastočne vo vzdelávacom zariadení, a z  obdobia odbornej praxe a odbornej prípravy  ukončenej odbornou skúškou, ktorou sa priznáva právo vykonávať toto povolanie a vychovávať učňov,
-  odborná príprava  maséra („Masseur“),
ktorá predstavuje odborné vzdelávanie s celkovým trvaním štrnásť rokov zahŕňajúce päťročnú odbornú prípravu v rámci štruktúry odborného vzdelávania pozostávajúcu z učňovskej prípravy s dvojročným trvaním, obdobia odbornej praxe a odborného výcviku s dvojročným trvaním, a z jednoročného odborného výcviku ukončeného odbornou skúškou, ktorou sa priznáva právo vykonávať toto povolanie a vychovávať učňov.
odborná príprava  
•	učiteľa materskej školy („Kindergärtner/in“),
•	vychovávateľa („Erzieher“), 
•	ktorá predstavuje odborné vzdelávanie s celkovým trvaním trinásť rokov, zahŕňajúce päť rokov odbornej prípravy na odbornej škole ukončenej skúškou.	Ú				
	2. Remeselný sektor („Mester/Meister/Maître„), ktorý predstavuje
štúdium a odbornú prípravu obsahujúcu zručnosti
nezahrnuté v Smerniciach uvedených v  Prílohe A
Odborná príprava na :
v Dánsku
— optika („optometrist„),
toto štúdium má celkovú dĺžku štrnásť rokov, vrátane piatich rokov odbornej prípravy rozdelenej na dva a pol roka teoretickej
odbornej prípravy, poskytovanej inštitúciou odborného vzdelávania a dva
a pol roka praktickej odbornej prípravy na pracovisku ukončeného uznávanou skúškou v učebnom odbore a oprávňujúcou používanie
titulu „Mester„,
— ortopedického mechanika („ortopaedimekaniker„),
toto štúdium má celkovú dĺžku 12,5 rokov, vrátane tri a pol roka odbornej prípravy rozdelenej na šesť mesiacov teoretickej odbornej prípravy, poskytovanej inštitúciou odborného vzdelávania a
tri roky praktickej odbornej prípravy  na pracovisku, ktorá
ukončenej uznávanou skúškou v učebnom odbore oprávňujúcou na  
používanie titulu „Mester„,
— ortopedického obuvníka („ortopaediskomager„),
toto štúdium má celkovú dĺžku 13,5 rokov, vrátane štyri a pol roka odbornej prípravy rozdelenej na dva roky teoretickej odbornej prípravy, poskytovanej inštitúciou odborného vzdelávania a dva a pol roka
praktickej odbornej prípravy  na pracovisku ukončenej uznávanou skúškou 
v učebnom odbore, oprávňujúcou na používanie titulu „Mester„,
Odborná príprava na :
v Nemecku
— optika („Augenoptiker„),
— zubného technika („Zahntechniker„),
— výrobcu chirurgických bandáží („Bandagist„),
— výrobcu pomôcok pre nepočujúcich („Hoergeraete-Akustiker„),
— ortopedického mechanika („Orthopaediemechaniker„),
— ortopedického obuvníka („Orthopaedieschuhmacher„),
v Luxembursku
— optika („opticien„),
— zubného technika („mécanicien dentaire„),
— výrobcu sluchových pomôcok(„audioprothésiste„),
— ortopedického mechanika/výrobcu chirurgických bandáží („mécanicien 
orthopédiste/bandagiste„),
— ortopedického obuvníka („orthopédiste-cordonnier„).
Tieto študijné odbory majú celkovú dĺžku štrnásť rokov, vrátane aspoň päťročnej odbornej prípravy, ktorá prebieha v rámci štruktúrovanej odbornej
prípravy, čiastočne zabezpečovanej na pracovisku a čiastočne poskytnutej 
inštitúciou odborného vzdelávania, ukončenej skúškou, ktorej vykonanie
sa vyžaduje na umožnenie vykonávania odborných činností nezávisle, alebo
ako zamestnanec s porovnateľnou úrovňou zodpovednosti.	N			2. Odborná príprava v oblasti remesiel („Mester/Meister/Maitre“), ktorá nie je zahrnutá do smerníc uvedených v prílohe č. 1
a. v Dánsku
odborná príprava
-  optika („optometrist“); 
táto odborná príprava má celkové trvanie štrnásť rokov, vrátane päťročnej odbornej prípravy, rozdelenej na  dvaapolročné teoretické štúdium zabezpečované vzdelávacím  zariadením a na dvaapolročný praktický odborný výcvik absolvovaný na pracovisku, a ukončenej uznávanou remeselníckou skúškou, ktorou sa priznáva právo používať titul „Mester“ (majster),
-	ortopedického technika („ortopaedimekaniker“); 
táto odborná príprava má celkové trvanie dvanásť a pol roka, vrátane štyriapolročnej odbornej prípravy rozdelenej na dvojročné teoretické štúdium zabezpečované vzdelávacím zariadením a na dvaapolročný praktický odborný výcvik absolvovaný na pracovisku, a ukončené uznávanou remeselníckou skúškou, ktorou sa priznáva právo používať titul „Mester“ (majster),
b. v Nemecku
odborná príprava
•	optika („Augenoptiker“),
•	zubného technika („Zahntechniker“),
•	bandážistu („Bandagist“), 
•	výrobcu sluchových pomôcok („Hörgeräteakustiker“),
•	ortopedického technika („Orthopädiemechaniker“),
•	výrobcu ortopedickej obuvi („Orthopädieshuhmacher“),
c. v Luxembursku
odborná príprava
•	optika („opticien“),
•	zubného technika („mécanicien dentaire“), 
•	výrobcu sluchových pomôcok  („audioprethésiste“), 
•	ortopedického technika/výrobcu chirurgických bandáží („mécanicien orthopédiste/bandagiste“), 
•	výrobcu ortopedickej obuvi  („orthopédiste- cordonnier“)
Táto odborná príprava má celkové trvanie štrnásť rokov, vrátane aspoň päťročnej odbornej prípravy, realizovanej v rámci štruktúrovanej odbornej prípravy, čiastočne zabezpečovanej na pracovisku a čiastočne poskytovanej vzdelávacím zariadením, ukončenej skúškou, ktorej vykonanie je podmienkou pre vykonávanie týchto odborných činností samostatne alebo v postavení zamestnanca s porovnateľnou úrovňou zodpovednosti.
d. v Rakúsku
odborná príprava  
•	bandážistu („Bandagist“),
•	výrobcu korzetov („Miederwarenerzeuger“),
•	optika („Optiker“),
•	výrobcu ortopedickej obuvi („Orthopädieschuhmacher“),
•	ortopedického technika („Orthopaedietechniker“),
•	zubného technika („Zahntechniker“),
•	záhradníka („Gärtner“),
ktoré predstavujú odborné vzdelávanie s celkovým trvaním aspoň štrnásť rokov, zahŕňajúce aspoň päťročnú odbornú prípravu v rámci štruktúrovanej odbornej prípravy, rozdelenej na učňovskú prípravu s aspoň trojročným trvaním, obsahujúcu odborný výcvik absolvovaný čiastočne na pracovisku a čiastočne zabezpečovanú vzdelávacím zariadením , a  obdobie odbornej praxe a prípravy s aspoň dvojročným trvaním, ukončené majstrovskou skúškou,  ktorou sa priznáva právo používať titul „Meister“ (majster),
odborná príprava 
remeselníckych majstrov v odvetví poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, menovite,
•	majstra  v poľnohospodárstve („Meister in der Landwirtschaft“),
•	majstra vidieckeho domáceho hospodárstva („Meister in der ländlichen Hauswirtschaft“),
•	majstra záhradníctva („Meister im Gartenbau“),
•	majstra trhového záhradníctva („Meister im Feldgemüsebau“),
•	majstra pomológie a spracovania ovocia („Meister im Obstbau und in der Obstverwertung“),
•	majstra vinohradníctva a výroby vín („Meister im Weinbau und in Kellerwirtschaft“),
•	majstra mliekárenskej výroby („Meister in der Molkerei- und Käsereiwirtschaft“),
•	majstra chovu koní („Meister in der Pferdewirschaft“),
•	majstra rybolovu („Meister in der Fischereiwirtschaft“),
•	majstra hydinárstva („Meister in der Geflügelwirtschaft“),
•	majstra včelárstva („Meister in der Bienenwirtschaft“),
•	majstra lesníctva („Meister in der Forstwirtschaft“),
•	majstra lesnej kultúry a lesnej správy („Meister in der Forstgarten- und Forstpflegewirtschaft“)
•	majstra poľnohospodárskeho veľkoskladu („Meister in der landwirtschaftlichen Lagerhaltung“),
ktoré predstavujú odborné vzdelávanie s celkovým trvaním aspoň pätnásť rokov, zahŕňajúce aspoň šesťročnú odbornú prípravu v rámci štruktúrovanej odbornej prípravy, rozdelenej na učňovskú prípravu s aspoň trojročným trvaním, obsahujúcu odborný výcvik absolvovaný čiastočne na pracovisku, a čiastočne zabezpečovanú vzdelávacím zariadením, a obdobie odbornej praxe a prípravy s aspoň trojročným trvaním, ukončené majstrovskou skúškou, ktorou sa priznáva právo vychovávať učňov a používať titul „Meister“ (majster).	Ú				
	3. Námorný sektor
(a) Námorná doprava
Odborná príprava na :
v Dánsku
— lodného kapitána („skibsfoerer„),
— prvého dôstojníka („overstyrmand„),
—bocmana, kormidelného poddôstojníka, („enestyrmand, vagthavende styrmand„),
— palubného dôstojníka („vagthavende styrmand„),
— strojníka („maskinchef„),
— prvého strojníka („1. maskinmester„),
— prvého strojníka/hlavného strojníka („1. haskinmester/vagthavende
maskinmester„),
v Nemecku
•	kapitána veľkého pobrežného plavidla („Kapitän AM„),
•	kapitána pobrežného plavidla („Kapitän AK„),
•	palubného dôstojníka veľkého pobrežného plavidla („Nautischer Schiffsoffizier
•	AMW„),
•	palubného dôstojníka pobrežného plavidla („Nautischer Schiffsoffizier AKW„),
•	hlavného strojníka, stupeň C („Schiffsbetriebstechniker CT — Leiter von
•	Maschinenanlagen„),
•	lodného mechanika, stupeň C („Schiffsmaschinist CMa - Leiter von Maschinenanlagen„),
•	lodného strojníka, stupeň C („Schiffsbetriebstechniker CTW„),
•	lodného mechanika, stupeň C — samostatného strojného dôstojníka („Schiffsmaschinist
•	CMaW — Technischer Alleinoffizier„),
v Taliansku
•	palubného dôstojníka („ufficiale di coperta„),
•	strojného dôstojníka („ufficiale di macchina„),
v Holandsku
—	prvého lodníka (pobrežné
plavidlo) (s doplnkovou odbornou prípravou) 
(„stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)„),
— pobrežného strojníka (s diplomom) („diploma motordrijver„),
- úradník VTS (“VTS- functionaris”), 
ktoré predstavujú odbornú prípravu:
— v Dánsku deväť rokov základnej školy a následný kurz základnej odbornej prípravy a/alebo služba na mori s dĺžkou medzi sedemnástimi a tridsiatimi šiestimi mesiacmi, ktorá je doplnená:
— u palubného dôstojníka jedným rokom špecializovaného odborného výcviku,
— u ostatných tromi rokmi špecializovaného odborného výcviku,
— v Nemecku  celkovej dĺžky medzi 14 a 18 rokmi, vrátane trojročného kurzu základného odborného výcviku a jedného roka služby na mori, po ktorých nasleduje jeden alebo dva roky špecializovaného odborného výcviku doplneného, kde je to vhodné, dvojročnou praxou v navigácii,
— v Taliansku s celkovým trvaním trinásť rokov, z ktorých aspoň päť rokov predstavuje odbornú prípravu ukončenú skúškou doplnenou, kde je to vhodné, stážou,
— v Holandsku: 
-	pre prvého lodného dôstojníka (pobrežné plavidlo) (s doplnkovou odbornou prípravou) („stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)´), a inžiniera pobrežných plavidiel (s diplomom) („diploma motordrijver´), zahŕňajúca odborné vzdelávanie trvajúce 14 rokov, z ktorého sa aspoň dva roky uskutočňujú v špecializovanom zariadení na odborný výcvik, doplnené dvanásťmesačným  praktickým výcvikom. 
pre úradníka VTS („VTS-functionaris“), s celkovým trvaním aspoň 15 rokov, pozostávajúca z aspoň troch rokov vyššieho odborného vzdelávania („HBO“) alebo stredoškolského odborného vzdelávania („MBO“), za ktorými nasledujú štátne alebo regionálne špecializované kurzy, z ktorých každý obsahuje aspoň dvanásť týždňov teoretickej odbornej prípravy a každý je zavŕšený skúškou  (Medzinárodný dohovor o štandardoch odbornej prípravy, osvedčovaní a dohľade na d námorníkmi 1978)
b)  Morský rybolov
Odborná príprava na :
v Nemecku
•	kapitána hĺbkového rybolovu („Kapitän BG/Fischerei„),
•	kapitána pobrežného rybolovu („Kapitän BK/Fischerei„),
•	palubného dôstojníka hĺbkového plavidla („Nautischer Schiffsoffizier
•	BGW/Fischerei„),
•	palubného dôstojníka pobrežného plavidla („Nautischer Schiffsoffizier
•	BKW/Fischerei„),
v Holandsku
•	prvého lodníka/strojníka V („stuurman wektuigkundige V„),
•	strojníka IV (rybárske plavidlo) („werktuigkundige IV visvaart„),
•	prvého lodníka IV (rybárske plavidlo) („suurman IV visvaart„),
•	prvého lodníka/strojníka VI („stuurman werktuigkundige VI„), ktorá predstavuje odbornú prípravu:
-	v Dánsku , 9 rokov 
základnej školy doplnenej o základnú odbornú prípravu a/alebo službu na mori v trvaní medzi 17 a 36 mesiacmi doplnené o:
-	u palubného dôstojníka 1 
ročným špecializačným odborným výcvikom
-	u ostatných  3 ročným 
špecializovaným odborným výcvikom
— v Nemecku s celkovým trvaním medzi 14 a 18 rokmi,
vrátane trojročného kurzu základného odborného výcviku a jedného roka služby na mori, po ktorých nasleduje jeden alebo dva roky špecializovaného
odborného výcviku doplneného, kde je to vhodné, dvojročnou praxou v navigácii,
—	v Holandsku znamená 
štúdium rôznej dĺžky medzi 13 a 15 rokmi, z ktorých aspoň dva roky sú v špecializovanej inštitúcii odborného vzdelávania
doplnené dvanásťmesačnou praxou,
a  sú uznávané podľa dohovoru Torremolinos (1977 – Medzinárodný dohovor o bezpečnosti rybárskych plavidiel International Convention for the Safety of Fishing Vessels).	N			3. Námorný sektor
a) Námorná doprava
a. v Dánsku
odborná príprava 
•	lodného kapitána  („skibsfoerer“), 
•	prvého dôstojníka („overstyrmand“), 
•	kormidelného poddôstojníka, („enestyrmand, vagthavende styrmand“),
•	palubného dôstojníka („vagthavende styrmand“), 
•	strojníka („maskinchef“), 
•	prvého lodného inžiniera („1. maskinmester“),
•	prvého inžiniera/službukonajúceho inžiniera („1. maskinmester/vagthavende maskinmester“),
b. v Nemecku
odborná príprava
•	kapitána veľkého pobrežného plavidla („Kapitän AM“),
•	kapitána pobrežného plavidla („Kapitän AK“), 
•	palubného dôstojníka veľkého pobrežného plavidla („Nautischer Schiffsoffizier AMW“), 
•	palubného dôstojníka pobrežného plavidla („Nautischer Schiffsoffizier AKW“), 
•	hlavného inžiniera, stupeň C („Schiffsbetriebstechniker CT - Leiter von Maschinenanlagen“),
•	lodného mechanika, stupeň C („Schiffsmaschinist CMa - Leiter von Maschinenanlagen“), 
•	lodného inžiniera, stupeň C („Schiffsbetriebstechniker CTW“), 
•	lodného mechanika, stupeň C - samostatného strojného dôstojníka („Schiffsmaschinist CMaW - Technischer Alleinoffizier“),
c. v Taliansku
odborná príprava  
•	palubného dôstojníka („ufficiale di coperta“),
•	strojného dôstojníka („ufficiale di macchina“),
d. v Holandsku
odborná príprava 
•	prvého lodníka (pobrežného plavidla) (s doplňujúcim výcvikom) [„stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)“], 
•	diplomovaného pobrežného inžiniera  („diploma motordrijver“), 
•	úradník VTS („VTS – functionaris“).
ktoré predstavujú odbornú prípravu: 
-	v Dánsku deväť rokov základnej školy a následný kurz základnej odbornej prípravy a/alebo služby na mori v trvaní od sedemnásť do tridsaťšesť mesiacov, doplnený o:
-	 u palubného dôstojníka jednoročným špecializovaným odborným výcvikom, 
-	 pre ostatné povolania trojročnou špecializovanou  odbornou prípravou, 
-	v Nemecku v celkovom trvaní od štrnásť do osemnásť rokov, vrátane trojročného kurzu základnej odbornej prípravy a jednoročnej služby na mori, po ktorých nasledujú jeden alebo dva roky špecializovanej odbornej prípravy doplnenej tam, kde je to vhodné, dvomi rokmi praxe v navigácii, 
-	v Taliansku v celkovom trvaní trinásť rokov, z ktorých aspoň päť rokov predstavuje odbornú prípravu ukončenú skúškou, doplnenú tam, kde je to vhodné , stážou ,
-	v Holandsku
-	pre prvého lodného dôstojníka (pobrežné plavidlo s doplňujúcim výcvikom) („stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)“), a diplomovaného inžiniera pobrežných plavidiel  („diploma motordrijver“) zahŕňajúcu odborné vzdelávanie trvajúce štrnásť rokov, z ktorého sa aspoň dva roky uskutočňujú v špecializovanom vzdelávacom zariadení, doplnenú dvanásťmesačným praktickým výcvikom,
-	pre úradníka VTS („VTS-functionaris“) v celkovom trvaním aspoň pätnásť rokov, pozostávajúcu z aspoň troch rokov vysokoškolského odborného vzdelávania („HBO“) alebo stredoškolského odborného vzdelávania („MBO“), za ktorými nasledujú štátne alebo regionálne špecializované kurzy, z ktorých každý zahŕňa aspoň dvanásť týždňov teoretickej odbornej prípravy a ukončuje sa  skúškou,
a ktoré sú uznávané medzinárodným dohovorom STCW (Medzinárodný dohovor o štandardoch odbornej prípravy, certifikácii  a dohľade nad námorníkmi, 1978).
b)  Morský rybolov
a. v Nemecku
odborná príprava 
•	kapitána hĺbkového rybolovu („Kapitän BG/Fischerei“), 
•	kapitána pobrežného rybolovu („Kapitän BK/Fischerei“), 
•	palubného dôstojníka hĺbkového plavidla („Nautischer Schiffsoffizier BGW/Fischerei“), 
•	palubného dôstojníka pobrežného plavidla („Nautischer Schiffsoffizier BKW/Fischerei“),
b. v Holandsku
odborná príprava 
•	prvého lodníka/inžiniera V („stuurman werktuigkundige V“),
•	inžiniera IV (rybárskeho plavidla) („werktuigkundige IV visvaart“), 
•	prvého lodníka IV (rybárskeho plavidla) („stuurman IV visvaart“), 
•	prvého lodníka/inžiniera VI („stuurman werktuigkundige VI“),
ktoré predstavujú odbornú prípravu
-	v Nemecku v celkovom trvaní od štrnásť do osemnásť rokov, vrátane trojročnej základnej odbornej prípravy a jedenročnej služby na mori, po ktorých nasleduje jeden alebo dvojročná špecializovaná odborná príprava doplnená tam, kde je to vhodné, dvojročnou praxou v navigácii,
-	v Holandsku štúdium rôznej dĺžky v trvaní od trinásť do pätnásť rokov, z ktorých aspoň dva roky sú na špecializovanej odbornej škole, doplnené dvanásťmesačnou praxou, ktorá je uznávaná podľa dohovoru Torremolinos (Medzinárodný dohovor o bezpečnosti rybárskych plavidiel z roku 1977).
	Ú				
	4. Technický sektor
Odborná príprava na :
v Taliansku
— stavebného zememerača („geometra„),
— zememerača („perito agrario„), ktoré predstavujú stredoškolské  technické štúdium s celkovou dĺžkou 
najmenej trinásť rokov, pozostávajúcich z osem rokov povinnej školskej dochádzky,
po ktorej nasleduje päť rokov stredoškolského štúdia, vrátane trojročného
odborného štúdia, ukončeného technickou záverečnou (maturitnou) skúškou, a ktoré je doplnené
— u stavebných zememeračov: buď stážou v dĺžke aspoň dvoch rokov v odbornej kancelári, alebo päťročnou praxou,
— u zememeračov ukončením praktického zaškolenia, ktoré trvá aspoň
dva roky, a po ktorom nasleduje štátna skúška.
v Holandsku 
Odborná príprava na :
— zubného protetika (“tandprotheticus”)
— súdneho zriadenca („gerechtsdeurwaarder„),
ktoré predstavujú študijný odbor a odborný výcvik
-	v prípade súdneho zriadenca “gerechtsdeurwaarder”), v trvaní spolu devätnásť rokov, pozostávajúci z osemročnej povinnej školskej dochádzky, za ktorou nasleduje osemročné stredoškolské vzdelávanie, zahŕňajúce štvorročné technické vzdelávanie ukončené Štátnou skúškou, a doplnené trojročným teoretickým a praktickým odborným výcvikom.  
- v prípade zubného protetika („tandprotheticus“), spolu aspoň 15 rokov dennej odbornej prípravy a tri roky odbornej prípravy popri zamestnaní, pozostávajúcich z osemročného základného vzdelania, štvorročného všeobecného stredného vzdelania, absolvovania trojročného odborného výcviku, zahŕňajúceho teoretickú a praktickú odbornú prípravu ako zubný technik, doplnenú trojročnou odbornou prípravou popri zamestnaní ako zubný protetik, ukončené skúškou	N			4. Technický sektor
a. v Taliansku
odborná príprava  
-	stavebného topografa („geometra“),
-	zememerača („perito agrario“), 
ktoré predstavujú stredoškolské technické štúdium druhého stupňa v celkovom trvaní aspoň trinásť rokov pozostávajúce z osem rokov povinnej školskej dochádzky a následne z päťročného stredoškolského štúdia, vrátane trojročného odborného štúdia ukončeného odbornou maturitnou skúškou doplneného 
-	u stavebných topografov stážou v dĺžke aspoň dva roky v odbornej kancelárii alebo päťročnou praxou a
-	u zememeračov ukončením praktickej odbornej prípravy v dĺžke aspoň dva roky, po ktorých nasleduje štátna skúška,
b. v Holandsku
odborná príprava 
-	súdneho zriadenca („gerechtsdeurwaarder“),
-	zubného protetika („tandprotheticus“),
ktoré predstavujú štúdium
-	 v prípade súdneho zriadenca („gerechtsdeurwaarder”) v celkovom trvaní devätnásť rokov, pozostávajúce z osemročnej povinnej školskej dochádzky, za ktorou nasleduje osemročné stredoškolské vzdelávanie, zahŕňajúce štvorročné technické vzdelávanie ukončené štátnou skúškou, a doplnené trojročným teoretickým a praktickým odborným vzdelávaním,
-	v prípade zubného protetika („tandprotheticus“)v celkovom trvaní aspoň pätnásť rokov denného štúdia a tri roky štúdia popri zamestnaní, pozostávajúce z osemročného základného vzdelávania, štvorročného všeobecného stredného vzdelávania, absolvovania trojročného odbornej prípravy, zahŕňajúcej teoretickú a praktickú odbornú prípravu zubného technika, doplnenú trojročným odborným štúdiom popri zamestnaní so zameraním na  zubného protetika, ukončeného skúškou;
c. v Rakúsku
odborná príprava
-	lesník („Förster“),
-	technické poradenstvo („Technisches Büro“),
-	prenájom pracovnej sily („Überlassung von Arbeitskräften-Arbeitsleihe“),
-	sprostredkovateľ práce („Arbeitsvermittlung“),
-	investičný poradca („Vermögensberater“),
-	súkromný detektív („Berufsdetektiv“),
-	pracovník bezpečnostnej služby („Bewachungsgewerbe“),
-	realitný sprostredkovateľ („Immobilienmakler“),
-	realitný manažér („Immobilienverwalter“),
-	reklamná agentúra („Werbeagentur“),
-	organizátor stavebných projektov („Bauträger, Bauorganisator, Baubetereuer“),
-	vyberanie dlhov („Inkassoinstitut“),
odborné vzdelávanie tu trvá aspoň pätnásť rokov a pozostáva z osemročnej povinnej školskej dochádzky, za ktorou nasleduje aspoň päťročné stredoškolské technické alebo obchodné štúdium, ukončené technickou alebo obchodnou maturitnou skúškou, doplnené aspoň dvojročným vzdelávaním a odbornou prípravou na pracovisku, ukončenými odbornou skúškou,
-	poisťovací poradca (“Berater in Versicherungsangelegenheiten”),
odborné vzdelávanie tu trvá celkove pätnásť rokov a zahŕňa šesťročnú odbornú prípravu v rámci štruktúrovanej odbornej prípravy, rozdelenej na učňovskú prípravu s trojročným trvaním a na trojročné obdobie odbornej praxe a prípravy, ukončené skúškou,
-	stavebný majster/plánovanie a technické výpočty („Planender Baumeister“)
-	tesársky majster/plánovanie a technické výpočty („Planender Zimmermeister“);
odborné vzdelávanie tu trvá celkove aspoň osemnásť rokov a zahŕňa aspoň deväťročnú odbornú prípravu, rozdelenú na štvorročné stredoškolské technické štúdium a päťročnú odbornú prax a prípravu, ukončenú odbornou skúškou, ktorou sa priznáva právo vykonávať príslušné povolanie a vychovávať učňov, a ak sa odborná príprava týka práva plánovať stavby, vykonávať technické výpočty a dozerať na stavebné práce („privilégium Márie Terézie“). 	Ú				
	5. Vo Veľkej Británii študijné odbory akreditované ako národné odborné
kvalifikácie alebo Škótske odborné kvalifikácie
Odborná príprava na:
— banského elektroinžiniera,
— banského strojného inžiniera,
—  zubného terapeuta,
— zubného hygienika,
— optika,
— banského zástupcu,
— likvidátora,
— autorizovaného dopravcu,
— prvého lodníka — nákladných/osobných lodí — neobmedzený,
— druhého lodníka — nákladných/osobných lodí — neobmedzený,
— tretieho lodníka — nákladných/osobných lodí — neobmedzený,
— palubného dôstojníka — nákladných/osobných lodí — neobmedzený,
—	strojného dôstojníka —
nákladných/osobných lodí — neobmedzené obchodné oblasti,
—	certifikovaná technicky
spôsobilá osoba v odpadovom hospodárstve
vedúce ku kvalifikáciám akreditovaným ako národné odborné kvalifikácie (NVQ) alebo, v Škótsku,
akreditovaným ako Škótske odborné kvalifikácie na úrovni 3 a 4 Národného systému odborných kvalifikácií Veľkej Británie.
Tieto úrovne sú definované takto:
— úroveň 3: kompetencie v širokom rozsahu rôznych pracovných činností
vykonávaných v širokej škále súvislostí, z ktorých väčšina je zložitá a nie je rutinná. 
Je tu značná zodpovednosť a samostatnosť, často sa vyžaduje kontrola alebo vedenie iných,
—	úroveň 4: kompetencie v
širokom rozsahu zložitých technických alebo 
odborných pracovných činností vykonávaných v širokej škále súvislostí, 
s vysokým stupňom zodpovednosti a samostatnosti. Často majú zodpovednosť za prácu iných a za rozdeľovanie zdrojov.	N			5. Vo Veľkej Británii štúdium v študijných odboroch,  po absolvovaní ktorého sa nadobúdajú  akreditované  štátne odborné kvalifikácie alebo škótske odborné kvalifikácie
Odborná príprava
-	banského elektrikára („mine electrical engineer”),
-	banského mechanika („mine mechanical engineer”),
-	probačného úradníka (“probation officer”),   
-    zubného terapeuta („dental therapist”),
-	zubného hygienika („dental hygienist”),
 -   optika („dispensing optician”),
-    banského zástupcu („mine deputy”), 
-    úradníka zaoberajúceho sa platobnou neschopnosťou („insolvency practitioner”), 
-    oprávnenej osoby vykonávajúcej  majetkové prevody („licensed conveyancer”), 
-	prvého lodníka - nákladné/osobné lode - neobmedzene („first mate - freight/passenger ships – unrestricted”),
-	druhého lodník a- nákladné/osobné lode - neobmedzene („second mate - freight/passenger ships – unrestricted”),  
-	tretieho lodníka - nákladné/osobné lode - neobmedzene („third mate - freight passenger ships unrestricted”),
-	palubného dôstojníka -  nákladné/osobné lode - neobmedzene („deck officer - freight/passenger ships – unrestricted”),
-	dôstojníka inžiniera - nákladné/osobné lode – neobmedzená oblasť obchodovania  („engineer officer - freight/passenger ships - unlimited trading area”),
-	autorizovanej technicky spôsobilej osoby v odpadovom hospodárstve („certified technically competent person in waste management”),
vedúca k akreditovaným štátnym odborným kvalifikáciam (NVQ), alebo v Škótsku k akreditovaným škótskym odborným kvalifikáciam na úrovniach 3 a 4 Národného rámca odborných kvalifikácií  Veľkej Británie. Tieto úrovne sú definované takto: 
-	úroveň 3: kompetencie v širokom rozsahu rôznych pracovných činností vykonávaných v širokej škále súvislostí, z ktorých väčšina je zložitá a nerutinná. Je tu značná zodpovednosť a autonómia, pričom sa často vyžaduje kontrola alebo riadenie inými, 
-  úroveň 4: kompetencie v širokom rozsahu zložitých, technických alebo odborných pracovných činností vykonávaných v širokej škále súvislostí s vysokým stupňom osobnej zodpovednosti a samostatnosti. Často majú zodpovednosť za prácu iných a za rozdeľovanie zdrojov.	Ú				
PRÍLOHA D	ZOZNAM ŠTUDIJNÝCH ODBOROV SO ŠPECIÁLNOU ŠTRUKTÚROU 
UVEDENÝCH V  TRETEJ ODRÁŽKE BODU (b) PRVÉHO PODODSEKU
ČLÁNKU 3  
Vo Veľkej Británii
Regulované študijné odbory vedúce ku kvalifikáciám akreditovaným ako Národné odborné kvalifikácie (NVQ) alebo, v Škótsku,
akreditovaným ako Škótske odborné kvalifikácie na úrovni 3 a 4 Národného systému odborných kvalifikácií Veľkej Británie.
Tieto úrovne sú definované takto:
— úroveň 3: kompetencie v širokom rozsahu rôznych pracovných činností vykonávaných v širokej škále súvislostí, z ktorých väčšina je zložitá a nie je rutinná. Je tu značná zodpovednosť a samostatnosť, často sa vyžaduje kontrola alebo vedenie iných,
—	úroveň 4: kompetencie v
širokom rozsahu zložitých technických alebo  odborných pracovných činností vykonávaných v širokej škále súvislostí, so značnou mierou zodpovednosti a samostatnosti. Často je tu zodpovednosť za prácu iných a za rozdeľovanie zdrojov.
V Nemecku
Nasledujúce regulované študijné odbory:
— regulované  štúdium pripravujúce na výkon profesií technického asistenta („technische(r) Assistent(in)„), obchodného asistenta („kaufmaennische(r) Assistent(in)„), sociálnych profesií („soziale Berufe„) a profesie štátom uznaného inštruktora umelého dýchánia a oživovania  („staatlich gepruefte(r) Atem-, Sprech- und Stimmlegrer(in)„) s celkovým trvaním aspoň trinásť rokov, ktoré vyžadujú úspešné ukončenie stredoškolského vzdelania („mittlerer Bildungsabschluss„), a ktoré zahŕňajú:
— aspoň tri roky (1) odbornej prípravy v špecializovanej škole („Fachschule„) ukončenej skúškou a tam, kde je to vhodné, doplnené jednoročným alebo dvojročným špecializačným štúdiom, tiež ukončené skúškou,
— alebo aspoň dva a pol rokmi v špecializovanej škole („Fachschule„) vrcholiacimi skúškou a doplnenými praxou s dĺžkou minimálne šesť mesiacov alebo odbornou prípravou v dĺžke najmenej šesť mesiacov v štátom uznávanom zariadení,
— alebo najmenej dvoma rokmi v špecializovanej škole („Fachschule„) ukončenej skúškou a doplnenej praxou, ktorá trvá aspoň jeden rok alebo aspoň jednoročnou prípravou v štátom uznávanom zariadení,
— regulované študijné odbory štátom uznaných profesií („staatlich gepruefe(r)„) technikov („Techniker(in)„), podnikových ekonómov („Betriebswirt(in)„), návrhárov („Gestalter(in)„) a pomocníkov v rodinách („Familienpfleger(in)„), s celkovým trvaním minimálne šestnásť rokov, pre ktoré je predpokladom úspešné dokončenie povinnej školskej dochádzky alebo ekvivalentného vzdelania a odbornej prípravy  (s trvaním minimálne deväť rokov) a úspešné ukončenie štúdia na obchodnej škole („Berufsschule„), ktoré trvá minimálne tri roky a zahŕňa, po dokončení najmenej dvojročnej praxe, riadne vzdelávanie a odbornú prípravu s dĺžkou minimálne dva roky alebo vzdelávanie a odbornú prípravu popri zamestnaní zodpovedajúcej dĺžky,
—	regulované študijné 
odbory a regulovaná odborná príprava popri zamestnaní 
v celkovej dĺžke aspoň pätnásť rokov, pre ktoré je predpokladom,  všeobecne povedané, úspešné dokončenie povinnej školskej dochádzky (v trvaní aspoň deväť rokov) a odborná príprava (obvykle tri roky)  všeobecne zahŕňajúca aspoň dva roky praxe (vo väčšine prípadov tri roky) a skúšku ako súčasť odbornej prípravy popri zamestnaní, ktorá prebieha zároveň s praxou (aspoň 1 000 hodín), alebo ktorá sa  vykoná počas riadneho štúdia (aspoň v trvaní jedného roka).
Nemecké orgány pošlú Komisii a ostatným členským štátom zoznam študijných odborov a odbornej prípravy, zahrnutých do tejto Prílohy.„
________________________
(1) Od 1. júna 1994 bol odborný titul „Krankengymnast(in)„
nahradený titulom „Physiotherapeut(in)„. Avšak členovia profesie, ktorí
nadobudli svoje diplomy pred týmto dátumom, môžu, ak si to želajú, pokračovať v používaní predchádzajúceho titulu „Krankengymnast(in)„.
(2) Minimálna doba trvania môže byť znížená z troch rokov na dva roky, ak
zmienená osoba má kvalifikáciu, požadovanú na vstup na univerzitu
(„Abitur„), t.j. 13 rokov predchádzajúceho vzdelávania a odbornej prípravy, alebo
kvalifikáciu potrebnú pre prijatie na „Fachhochschule„ a„Fachhochschulreife„), t.j. 12 rokov predchádzajúceho vzdelávania a odbornej prípravy.
V Holandsku:
Nasledujúce regulované študijné odbory:
-	Regulované študijné odbory s celkovým trvaním najmenej 15 rokov, ktorých nutným predpokladom je úspešné ukončenie osemročného základného vzdelania a štvorročného všeobecného stredného vzdelania („MAVO“) alebo prípravného odborného vzdelávania („VBO“) alebo všeobecného stredného vzdelania vyššej úrovne, a ktoré vyžadujú ukončenie trojročného alebo štvorročného štúdia na strednej odbornej škole  („MBO“), ukončené skúškou,
-	Regulované študijné odbory s celkovým trvaním najmenej 16 rokov, ktorých nutným predpokladom je úspešné ukončenie osemročnéího základného vzdelania a aspoň štvorročného prípravného odborného vzdelávania („VBO“) alebo vyššej úrovne všeobecného stredného vzdelania, a ktoré vyžadujú ukončenie  aspoň štvorročného odborného výcviku v systéme učňovskej prípravy, pozostávajúcom každý týždeň z aspoň jedného dňa teoretického vyučovania na vyššej strednej škole a v ostatných dňoch z praktickej  odbornej prípravy v  v stredisku praktického výcviku alebo vo firme, ukončené skúškou druhého alebo tretieho stupňa.
Holandské úrady pošlú Komisii a ostatným Členským štátom prehľad kurzov odbornej prípravy, pokrytých v tejto Prílohe. 
 V Rakúsku:
-	Študijné odbory na vyšších odborných školách (“Berufsbildende H”here Schulen”) a zariadeniach vyššieho vzdelávania pre poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo (“H”here Land- und Forstwirtschaftliche Lehranstalten”), vrátane špeciálnych typov (“einschlieálich der Sonderformen”), ktorých štruktúra a úroveň je určená zákonmi, nariadeniami a administratívnymi predpismi.
Tieto študijné odbory majú celkovú dĺžku najmenej 13 rokov a pozostávajú z päťročného odborného výcviku, ktorý je zavŕšený záverečnou skúškou, ktorej vykonanie je dokladom o  odbornej kvalifikácii.
-	Študijné odbory na majstrovských školách („Meisterschulen“), v majstrovských triedach („Meisterklassen“), na priemyselných majstrovských školách („Werkmeisterschulen“) alebo na stavebnej remeselnej škole („Bauhandwerkerschulen“), ktorých štruktúra a úroveň je určená zákonmi, nariadeniami a administratívnymi predpismi.
Tieto študijné odbory majú celkovú dĺžku najmenej 13 rokov, pozostávajú z deväťročnej povinnej školskej dochádzky, po ktorej nasleduje aspoň trojročný odborný výcvik na špecializovanej škole alebo aspoň trojročný odborného výcviku vo firme a zároveň  na strednej odbornej škole („Berufsschule“), pričom obidva sú ukončené skúškou, a sú doplnené úspešným ukončením aspoň jednoročného praktického výcviku na majstrovskej škole (Werkmeisterschule) alebo na stavebnej remeselnej škole („Bauhandwerkerschule“). Vo väčšine prípadov je celkové trvanie aspoň 15 rokov, ktoré pozostáva z období  praxe, ktorým predchádzajú odborného výcviku v týchto zariadeniach alebo ktoré sú sprevádzané štúdiom popri zamestnaní (  aspoň 960 hodín). 
Rakúske orgány zašlú Komisii a Členským štátom zoznam študijných odborov, pokrytých v tejto Prílohe.	N			Príloha č. 4  k zákonu č.     /2002 Z. z. 
Zoznam študijných odborov osobitnou štruktúrou k § 5 ods. 1 písm. b) bod 3 a § 6 ods. 5

1. Vo Veľkej Británii
regulované štúdium vedúce k akreditovaným  štátnym odborným kvalifikáciam (NVQ) alebo v Škótsku k akreditovaným škótskym odborným kvalifikáciam na úrovni 3 a 4 štátnej štruktúry odborných kvalifikácií vo Veľkej Británii.
Tieto úrovne sú definované nasledovne: 
-	úroveň 3: kompetencie v širokom rozsahu rôznych pracovných činností vykonávaných v širokej škále súvislostí, z ktorých väčšina je zložitá a nerutinná. Je tu značná zodpovednosť a autonómia, pričom sa často vyžaduje kontrola alebo vedenie inými, 
-	úroveň 4: kompetencie v širokom rozsahu zložitých, technických alebo odborných pracovných činností vykonávané v širokej škále súvislostí s vysokým stupňom osobnej zodpovednosti a samostatnosti. Často sa vyskytuje zodpovednosť za prácu iných a za rozdeľovanie zdrojov;
2. v Nemecku
tieto regulované študijné odbory:
-	regulovaná odborná príprava na  vykonávanie povolania technického asistenta („technische(r) Assistent(in)“), obchodného asistenta („kaufmännische(r) Assistent(in)“), sociálnych povolaní („soziale Berufe“) a povolania štátom autorizovaného inštruktora dýchania a výslovnosti („staatlich geprüfte(r) Atem-, Sprech-, und Stimmlehrer(in)“), v celkovom trvaní aspoň trinásť rokov, ktorá vyžaduje úspešné ukončenie stredoškolského štúdia („mittlerer Bildungsabschluss“), a ktorá pozostáva z:
- aspoň trojročnej1) odbornej prípravy v odbornej  škole („Fachschule“), ukončenej skúškou, a tam kde je to vhodné,  doplnenej jednoročným alebo dvojročným špecializačným štúdiom, tiež ukončeným skúškou;
-	alebo z aspoň dvaapolročnej odbornej prípravy v odbornej škole („Fachschule“), ukončenej skúškou a doplnenej praxou v trvaní najmenej šesť mesiacov alebo odborným výcvikom v trvaní aspoň šesť mesiacov v schválenom vzdelávacom zariadení,
-	alebo z aspoň dvojročnej prípravy v odbornej škole („Fachschule“), ukončenej skúškou a doplnenej praxou v trvaní najmenej jeden rok alebo odborným výcvikom v trvaní aspoň jeden rok v schválenom vzdelávacom zariadení,
-	regulovaná odborná príprava na vykonávanie povolania  štátom autorizovaného („staatlich geprüfte(r)“) technika („Techniker(in)“), obchodného ekonóma („Betriebswirt(in)“), dizajnéra („Gestalter(in)“) a rodinného opatrovateľa („Familienpfleger(in)“), s celkovým trvaním najmenej šesnásť rokov, ktorých nevyhnutným predpokladom je úspešné ukončenie povinnej školskej dochádzky (s trvaním najmenej deväť rokov) alebo ekvivalentného vzdelávania, a úspešné ukončenie štúdia na učňovskej škole („Berufsschule“) s trvaním najmenej tri roky zahŕňajúce po absolvovaní aspoň dvoch rokov praxe riadne štúdium s trvaním najmenej dvoch rokov alebo štúdium popri zamestnaní s porovnateľným trvaním,
-	regulované vzdelávanie a regulované štúdium popri zamestnaní s celkovým trvaním najmenej pätnásť rokov, ktorých nevyhnutným predpokladom je, všeobecne povedané, úspešné ukončenie povinnej školskej dochádzky (s trvaním najmenej deväť rokov) a odborné vzdelávanie (bežne tri roky) , ktoré vo všeobecnosti zahŕňa aspoň dva roky praxe (vo väčšine prípadov tri roky) a skúšku v rámci štúdia popri zamestnaní, ktoré vo všeobecnosti zahŕňa aspoň dva roky praxe (vo väčšine prípadov tri roky) a skúšku v rámci štúdia popri zamestnaní, ktoré vo všeobecnosti zahŕňa štúdium o kurz odbornej prípravy, ktorý je súbežný s praxou (aspoň 100 hodín) alebo sa navštevuje riadne (aspoň jeden rok).
Nemecké orgány pošlú Európskej komisii a ostatným členským štátom zoznam študijných odborov a odbornej prípravy, zahrnutých do tejto časti prílohy;“
3. v Holandsku
-	regulovaná odborná príprava s celkovým trvaním najmenej pätnásť rokov, ktorej nevyhnutným predpokladom je úspešné ukončenie osemročného základného vzdelávania a štyroch rokov stredného všeobecného vzdelávania („MAVO“) alebo prípravného odborného vzdelávania („VBO“) alebo všeobecného stredného vzdelania vyššej úrovne, a ktorá vyžaduje ukončenie trojročného alebo štvorročného kurzu na vyššej odbornej škole pre stredoškolský odborný výcvik („MBO“), ukončená skúškou,
-	regulovaná odborná príprava s celkovým trvaním najmenej 16 rokov, ktorých nutným predpokladom je úspešné ukončenie osemročného základného vzdelania a aspoň štvorročného prípravného odborného vzdelávania („VBO“) alebo vyššej úrovne všeobecného stredného vzdelania,  ktoré vyžadujú ukončenie  aspoň štvorročnej odbornej prípravy v systéme učňovskej prípravy, pozostávajúcej z aspoň jedného dňa teoretického vyučovania týždenne na vyššej odbornej škole a z praktickej odbornej prípravy v ostatných dňoch v stredisku praktického odborného výcviku alebo vo firme, a ukončená skúškou druhého alebo tretieho stupňa.
Holandské úrady zašlú Európskej komisii a ostatným členským štátom prehľad študijných odborov zahrnutých do tejto časti prílohy;
4. v Rakúsku
-	odborná príprava na vyšších odborných školách („Berufsbildende Höhere Schulen”) a zariadeniach vyššieho vzdelávania pre poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo („Höhere Land- und Forstwirtschaftliche Lehranstalten”), vrátane osobitných foriem („einschliesslich der Sonderformen”), ktorých štruktúra a úroveň je určená právnymi predpismi.
	Ú