Správa 
o prideľovaní prieskumných území

Úvod 

Ministerstvo životného prostredia Slovenskej  republiky (ďalej  len „ministerstvo“), sekcia geológie a prírodných zdrojov, v rámci svojej kompetencie  podľa zákona č. 313/1999 Z. z. o geologických prácach a o štátnej  geologickej správe  (geologický zákon)  v znení neskorších predpisov, vyhlášky  Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky č. 141/2000 Z. z., ktorou sa vykonáva geologický zákon  a vyhlášky Ministerstva  financií Slovenskej  republiky  č. 305/1993 Z. z. o spôsobe a rozsahu financovania geologických prác a zabezpečenia alebo likvidácie starých banských diel a ich následkov zo štátneho rozpočtu  zabezpečuje geologický výskum a geologický prieskum územia  Slovenskej republiky, financovaný zo štátneho  rozpočtu. 

V súčasnosti je však  geologický prieskum väčšinou  realizovaný zo súkromných  zdrojov, o čom svedčí aj počet určených  prieskumných území. 

Prieskumné územie

Prieskumné územie bolo  do geologického práva  ( geologickej legislatívy)  Slovenskej  republiky  zavedené  v roku 1991. Vytvorenie inštitútu  prieskumného  územia si vyžiadala prebiehajúca transformácia spoločnosti, zbližovanie  Slovenskej  republiky  s európskymi  štruktúrami, ale aj rozvíjanie   podnikateľských aktivít v oblasti  geológie. 

Podľa geologického  zákona sa prieskumné územie   určuje  pre vybrané geologické práce v etapách  vyhľadávací, orientačný a podrobný   geologický prieskum. 

Vybranými geologickými prácami sú:

a)	ložiskový geologický prieskum vyhradených nerastov  okrem geologického prieskumu v dobývacom priestore,

b)	 hydrogeologický  prieskum:  
-	termálnych podzemných vôd
            -    prírodných liečivých zdrojov 
-	zdrojov  minerálnych stolových vôd

c)	geologický prieskum na špeciálne účely pre:  
-	podzemné  zásobníky  v  prírodných   horninových štruktúrach  a podzemných   priestoroch,                                                                                                                                                                
            -    zariadenia na  priemyselné využívanie  geotermálnej energie, 
-	úložiská  rádioaktívnych   odpadov   v  podzemných  priestoroch.
                                                                                 
Prieskumné územie je  priestor vymedzený na povrchu uzavretým geometrickým obrazcom s priamymi stranami bez voľných plôch, ohraničený pod povrchom zvislými rovinami prechádzajúcimi stranami, prípadne ohraničený aj vertikálne rovinami podľa nadmorských  výšok. Vrcholy hraníc prieskumného územia  na povrchu sa  určia  súradnicami v platnom súradnicovom systéme. 

Prieskumné územia  na rôzne  účely sa nemôžu čiastočne  alebo úplne  prekrývať, ak by sa tým podstatne sťažilo alebo znemožnilo vykonávanie geologických prác alebo využívanie   výsledkov,   napr.  ak ide  o prieskum vývojovo alebo  priestorovo  súvisiacich ložísk vyhradených nerastov, prieskum rôznych druhov vôd, alebo prieskum na rôzne špeciálne účely. 

Prieskumné územie  určuje  ministerstvo  na návrh  obstarávateľa alebo z vlastného podnetu najviac na štyri roky a na návrh držiteľa prieskumného územia sa   táto lehota  môže predĺžiť  o ďalšie štyri roky  a opätovne najviac o ďalšie dva roky. Pri  každom predlžovaní lehoty sa rozloha  prieskumného územia zmenší najmenej  o 25 %.

Rozloha  prieskumného územia  môže byť najviac  250 km2 ;  pre ložiskový geologický prieskum na ropu a horľavý zemný plyn najviac  1 000 km2 . 

Obstarávateľovi  sa môžu  určiť najviac štyri prieskumné územia.

Držiteľ prieskumného územia je povinný zaplatiť úhradu za určené prieskumné územie  ministerstvu za každý začatý rok a za každý začatý km2  do troch mesiacov  po začatí každého  roku počítaného odo dňa určenia prieskumného územia. Úhrada  za každý aj začatý km2  prieskumného územia  počas prvých štyroch rokov je   3 000, - Sk, počas nasledujúcich štyroch rokov  6 000,- Sk a počas ďalších dvoch rokov 9 000, - Sk. V roku 2005 boli za prieskumné územia     odvedené Environmentálnemu fondu a obciam   úhrady vo výške 18 630 000-, Sk. 

Držiteľ prieskumného územia,  ktoré je určené na  vykonávanie  ložiskového   geologického   prieskumu,  má prednosť na určenie dobývacieho priestoru  najneskôr do 6 mesiacov  po posúdení a odsúhlasení výpočtu zásob. Držiteľ  prieskumného územia, ktoré je určené   na   hydrogeologický  prieskum   a prieskum na  špeciálne účely,   má prednosť na  využitie výsledkov  riešenia geologickej úlohy  v prieskumnom území do 18 mesiacov  od predloženia záverečnej správy  Štátnemu geologickému ústavu Dionýza Štúra – odbor  GEOFOND v Bratislave,   najneskôr  však do dvoch rokov  od  ukončenia platnosti  prieskumného územia.   

Držiteľ prieskumného územia  môže so súhlasom ministerstva zmluvne  previesť právo vyplývajúce z prieskumného územia alebo jeho časti na inú osobu. Zmluva o prevode  prieskumného územia bez súhlasu ministerstva  je neplatná.

Ak sú vybrané geologické práce financované z prostriedkov štátneho rozpočtu,  určí sa osobitné prieskumné územie vykonávateľovi geologických prác. Vykonávateľ geologických prác neplatí úhradu za určené prieskumné územie a nemá prednostné právo na využitie  výsledkov vybraných geologických  prác a určenie dobývacieho priestoru. 
	
Geologický   zákon umožňuje    zmenu  osobitného prieskumného územia na  prieskumné územie.  Ministerstvo určí  výberovým konaním  budúceho najvhodnejšieho držiteľa prieskumného územia, ktorý uhradí časť nákladov vynaložených zo štátneho rozpočtu na doterajšie geologické  práce a bude pokračovať v geologických prácach  zo svojich  finančných prostriedkov.
	
Ministerstvo môže na návrh držiteľa prieskumného územia alebo z vlastného podnetu rozhodnutie o určení  prieskumného územia zrušiť, ak sa geologické práce trvale  zastavili pred uplynutím určenej lehoty.

	Ministerstvo  môže vo výnimočných prípadoch zrušiť rozhodnutie o určení prieskumného územia aj v prípadoch:

-  ak    držiteľ    prieskumného   územia      počas    jedného   roka opätovne porušil povinnosti       ustanovené   týmto   zákonom   alebo   podmienky   určenia  prieskumného územia, hoci mu      ministerstvo      uložilo, aby  zistené  nedostatky  odstránil,

-  ak sa   vybrané  geologické práce nezačnú vykonávať do jedného roka  odo    dňa,  v  ktorom   rozhodnutie o   určení  prieskumného  územia   nadobudlo   právoplatnosť,  alebo    odo dňa     nadobudnutia     platnosti     zmluvy   o    prevode    prieskumného   územia.     Za  začatie   geologického  prieskumu v prieskumnom území sa považuje  prefinancovanie  najmenej 15 %  z plánovaného  finančného rozsahu geologických prác.   

K 1.  februáru  2006 bolo  platných 87 prieskumných území z toho:

      a) ložiskový geologický prieskum:  
-	rudy                                                                                                      28  
-	 nerudy                                                                                                 19
-	 ropa a horľavý zemný plyn                                                                   9  

b)	hydrogeologický  prieskum:  
-	termálnych podzemných vôd                                                           18
-	zdrojov  minerálnych stolových vôd                                                  5

c) geologický prieskum na špeciálne účely pre:   
-	zariadenia na  priemyselné využívanie   geotermálnej energie           8

	Zoznam platných prieskumných území je uvedený v prílohe č. 1.

Prieskumné územia pre vyhľadávanie nerastov

Ložiskový geologický  prieskum bol  v minulosti   na veľmi vysokej úrovni,  čo súvisí  s dobrou geologickou   preskúmanosťou   územia   Slovenska a ťažbou nerastných surovín.      

	Zavedenie  pojmu „prieskumného územia“   bolo uskutočnené  zákonom  SNR č. 497/1991 Zb., ktorou sa mení a dopĺňa zákon SNR  č. 52/1988 Zb.  o geologických prácach a o Slovenskom geologickom úrade   pre výhradné ložiská nerastov, čo  významnou mierou prispelo k rozvoju podnikania v oblasti geologického prieskumu nerastných surovín Slovenska. Do prieskumu ložísk nerastov  investujú v súčasnosti tie spoločnosti, ktoré majú  priamy ekonomický záujem na následnom využívaní ložísk nerastných surovín. 

	V súčasnom období  zaznamenávame  pokles určovania prieskumných území na   rudné  suroviny vzhľadom na nízke  svetové ceny kovov, vysoké výrobné náklady  súvisiace s hlbinným spôsobom ťažby, ktorá je  na hranici  ekonomickej efektívnosti. Z  rudných   surovín  prevládajú určené prieskumné územia   hlavne  na Au, Ag, a polymetalické rudy  a v poslednom období je zvýšený záujem  aj o prieskumné územia s uránovou mineralizáciou.    O tieto prieskumné územia   žiadajú väčšinou  spoločnosti so zahraničnou účasťou,   podľa rozlohy ide  o väčšie  prieskumné územia.

Výhradné ložiská nerudných surovín predstavujú veľmi významnú  skupinu nerastných  surovín na území Slovenskej  republiky.  Najväčší záujem   o prieskum nerudných surovín  je  na   sklárske a zlievarenské piesky,  živce,  bentonit,  keramické íly a ílovce. Čo do rozlohy  ide  o malé prieskumné územia a väčšinou  žiadajú o ne  domáce spoločnosti,   ktoré  sa zaoberajú ťažbou a následným spracovaním tejto suroviny.    
	
Aj  keď má  Slovenská republika  obmedzené zásoby energetických surovín, hlavne ropy  a zemného plynu,  stále sa hľadajú nové možnosti vyhľadávania týchto surovín, o čom  svedčí   aj  záujem   o  určenie   prieskumného  územia  na ropu a horľavý plyn. O  tieto prieskumné územia majú záujem  väčšinou  spoločnosti, ktoré už  majú    skúsenosti s vyhľadávaním, prieskumom a následnou ťažbou  ropy a zemného plynu.

Prieskumné územia pre hydrogeologický prieskum a špeciálne účely

	Prieskumné územia  pre hydrogeologický prieskum   a špeciálne  účely  boli  zavedené  zákonom č. 313/1999 Z. z. o geologických prácach a o štátnej geologickej správe (geologický zákon) v znení neskorších predpisov. 

	V poslednom období  nielen  v Európe, ale aj na celom svete  je zaznamenaný rast podnikania v oblasti  využívania obnoviteľných zdrojov  energie a to hlavne  z hľadiska trvalo udržateľného rozvoja Z pohľadu geológie do tejto  problematiky patrí „geotermálna energia“, ktorá je na Slovensku zastúpená hlavne geotermálnymi vodami, ktoré sa dajú využívať aj v súkromnom sektore  na rôzne podnikateľské aktivity. Od roku 2004 stúpa počet  žiadostí o určenie prieskumných  území  na geotermálnu  energiu a na termálne podzemné vody.

	Výsledkom hydrogeologického prieskumu okrem termálnej  podzemnej vody sú    aj  zdroje   geotermálnej vody  vhodnej  na vyhlásenie  za prírodné liečivé zdroje a prírodné   minerálne  zdroje.   

Záver

	Zavedenie prieskumného  územia  výrazne    prispelo k rozvoju podnikania v oblasti    geologického prieskumu nerastných surovín.   V  súčasnosti však   zaznamenávame aj   pokles  podnikateľských aktivít v tejto oblasti,  o čom svedčí aj stále sa znižujúci počet  určených prieskumných území na  ložiskový geologický prieskum.  Naopak    o určenie  prieskumných  území  na   termálne podzemné vody a geotermálnu energiu je v poslednom čase zvýšený záujem.