1. Budovanie administratívnych kapacít a nových inštitúcií potrebných na implementáciu práva EÚ

Vláda SR dňa 18.7.2001 prerokovala a uznesením č. 702/2001 schválila materiál “Analýza požiadaviek na zabezpečenie administratívnych potrieb a nových inštitúcií súvisiacich s implementáciou práva EÚ” a rozhodla o vytvorení 833 nových pracovných miest na budovanie administratívnych kapacít a nových inštitúcií súvisiacich s implementáciou práva EÚ a o vyčlenení finančných prostriedkov na mzdy pre nových zamestnancov v objeme 185 239 tisíc Sk. Vyčlenené mzdové náklady predstavovali 18 858 Sk na zamestnanca mesačne, čo malo byť predpokladom na to, aby nové pracovné miesta boli atraktívne pre perspektívnych a kvalifikovaných zamestnancov. 

Osobitne boli v rozpočtovej kapitole Všeobecná pokladničná správa alokované finančné zdroje umožňujúce prijať ďalších 263 zamestnancov na zabezpečovanie úloh súvisiacich s prístupovým procesom, čo súhrnne predstavuje 1096 nových pracovných miest.  

K 1.4.2003 bolo napĺňanie 833 pracovných miest splnené na 76,9% (obsadených 641 miest), čo je neuspokojivé. Tieto pracovné miesta boli vytvorené k 1.1.2002 a mali byť k danému termínu aj obsadené. Monitor napĺňania pracovných miest vytvorených uznesením vlády SR je obsahom prílohy k predkladanému materiálu. 
 
Materiál “Analýza požiadaviek na zabezpečenie administratívnych potrieb a nových inštitúcií súvisiacich s implementáciou práva EÚ pre rok 2003” (uznesenie vlády SR č. 947/2002) rieši problematiku budovania a posilňovania administratívnych kapacít na rok 2003. Materiál identifikuje 718 nových pracovných miest, pričom bolo vytvorených 304 nových systemizovaných pracovných miest, ktoré znamenajú absolútne zvýšenie počtu pracovných miest v štátnej a verejnej správe a na vytvorenie zvyšných 414 pracovných miest sa využijú vnútorné personálne rezervy, ktoré v štátnej a verejnej správe existujú.  

Vzhľadom na to, že ešte nebolo ukončené obsadzovanie pracovných miest z roku 2002, predpokladáme, že obsadzovanie 718 pracovných miest, ktoré boli vytvorené od 1.1.2003, sa ešte prakticky nezačalo. Túto situáciu je potrebné urýchlene riešiť, keďže novoprijatí pracovníci budú musieť po našom vstupe do EÚ byť schopní plniť mimoriadne náročné úlohy. Pokiaľ budú na príslušné pracovné miesta prijatí pracovníci koncom roka 2003, prípadne ešte neskôr, nebudú mať priestor na zaškolenie sa, a to môže znamenať veľké problémy v plnení úloh, ktoré budú vyplývať z členstva Slovenskej republiky v EÚ. 

Uznesenie vlády SR č. 947/2002 v bode B.4. ukladá ministrom a predsedom ostatných ústredných orgánov štátnej správy v termíne do 1. apríla 2003 vypracovať detailný vnútorný audit príslušného ministerstva alebo ústredného orgánu štátnej správy SR, ktorého cieľom bude zefektívniť a prispôsobiť vnútornú organizačnú štruktúru príslušného ministerstva alebo ústredného orgánu štátnej správy SR fungovaniu v podmienkach členstva v Európskej únii a predložiť ho na rokovanie vlády. V súčasnosti je stav plnenia uvedenej úlohy neuspokojivý. Z toho dôvodu sa pripravuje materiál na rokovanie vlády, ktorý upresní obsahovú štruktúru vnútorných auditov, ako aj termíny v ktorých majú byť jednotlivými rezortmi vypracované. 

Zefektívnenie obsadzovania vytvorených pracovných miest

Od 15. marca 2003 platí vyhláška Úradu pre štátnu službu č. 93 zo 7. marca 2003, ktorou sa ustanovujú podrobnosti výberového konania na štátnozamestnanecké miesta. V súlade s touto vyhláškou môže byť na vedúcich služobných úradov delegovaná právomoc na uskutočnenie výberového konania. O delegovanie právomoci uskutočniť výberové konanie musí vedúci príslušného služobného úradu požiadať písomne vedúceho Úradu pre štátnu službu. Existencia tejto vyhlášky môže urýchliť a zefektívniť obsadzovanie voľných pracovných miest, ktoré boli vytvorené uzneseniami vlády SR č. 702/2001 a 947/2002. 

Možnosť, ktorú dáva uvedená vyhláška, je potrebné dôsledne uplatňovať tak zo strany vedúcich služobných úradov, ako aj zo strany Úradu pre štátnu službu, ktorý by mal promptne reagovať na jednotlivé písomné žiadosti týkajúce sa žiadosti o delegovania právomoci uskutočniť výberové konania.

V nadväznosti na prijatie vyššie uvedenej vyhlášky, ktorá umožňuje delegovanie právomoci na obsadzovanie pracovných miest vytvorených uzneseniami vlády SR č. 702/2001 a 947/2002 na jednotlivé rezorty, navrhujeme, aby kontrolu obsadzovania pracovných miest vytvorených uznesením vlády SR č. 947/2002 vykonával podpredseda vlády SR pre európsku integráciu, ľudské práva a menšiny (rovnako ako v prípade uznesenia vlády SR č. 702/2001). Preto navrhujeme zrušiť bod B.9. uznesenia vlády SR č. 947/2002. 

Mzdy novoprijatých zamestnancov

Vyššie uvedenými materiálmi bolo v oblasti integračného procesu vytvorených 1813 prevažne štátnozamestnaneckých pracovných miest. Pre tieto pracovné miesta boli zabezpečené nadštandardné mzdové prostriedky (pre rok 2002 vo výške cca 18 800 Sk/mesačne na nové pracovné miesto a pre rok 2003 cca 19 000 Sk/mesačne na nové pracovné miesto – ide o hrubú mzdu bez odvodov zamestnávateľa do fondov). Mzdové prostriedky v takejto výške mali zabezpečiť stabilizáciu zamestnancov v oblastiach, ktoré sú pre úspešné fungovanie našej štátnej administratívy v podmienkach členstva v EÚ kľúčové. 

Zo skúseností z monitorovania napĺňania 833 pracovných miest je potrebné konštatovať, že mzdové prostriedky pridelené na účel budovania administratívnych kapacít neboli čerpané v súlade s príslušnými uzneseniami vlády. Pracovníci, ktorí boli vybratí na nové pracovné miesta kľúčového významu, boli spravidla odmeňovaní sumou, ktorá je výrazne nižšia, ako uvedených 18 800 Sk/mesačne (na úrovni cca 12 000 Sk). Vzhľadom na to, že určovanie miezd je v plnej kompetencii služobných úradov, nepodarilo sa v roku 2002 túto situáciu ovplyvniť a zlepšiť.

Riešenie problému

V súlade s ustanovením §165(a) zákona č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len “zákon”)  vedúci služobných úradov so súhlasom Úradu pre štátnu službu navrhli vytvorenie štátnozamestnaneckých miest strategického významu, ktoré umožní priznať uvedeným pracovníkom osobitný príplatok vo výške 30 - 100% tarifného platu v zmysle §55 odsek 4 zákona. Vláda SR dňa 26.3.2003 uznesením č. 234/2003 schválila materiál Úradu pre štátnu službu “Návrh na schválenie počtu štátnozamestnaneckých miest strategického významu  na rok 2003”. V kompetencii vedúcich služobných úradov bolo navrhnúť do zoznamu miest strategického významu tie štátnozamestnanecké miesta, ktoré sa týkajú prípravy na riadenie prostriedkov zo štrukturálnych fondov, čo je absolútnou prioritou. Vyššie uvedený problém možno týmto materiálom považovať za čiastočne vyriešený, pričom je nutné prijať ďalšie opatrenia na zlepšenie situácie v odmeňovaní štátnych zamestnancov v odbore “Medzinárodná spolupráca, finančné prostriedky ES”.

Vláda SR dňa 30. apríla 2003 uznesením č. 327/2003 schválila materiál “Návrh na zvýšenie ohodnotenia zamestnancov zodpovedných za čerpanie fondov EÚ”, v rámci ktorého sa vyčlenilo na účel zlepšenia finančného odmeňovania štátnych zamestnancov zodpovedných za čerpanie fondov EÚ zo zdrojov štátneho rozpočtu 50 mil. Sk. Ide o jednorazové nesystémové riešenie, ktoré je potrebné nahradiť riešením dlhodobým a systémovým. Potrebu riešenia uvedeného problému zohľadňuje návrh uznesenia vlády SR.  

Neobsadené miesta v odboroch štátnej služby, ktoré sa týkajú problematiky integračného procesu a následne procesov súvisiacich s členstvom Slovenskej republiky v EÚ, je potrebné prioritne obsadiť. Miesta v týchto odboroch štátnej služby patria medzi štátnozamestnanecké pracovné miesta, na ktoré sa uchádzač ťažko získava (Služobný predpis č. 6 Úradu pre štátnu službu z 26. marca 2003, ktorým sa určuje zoznam štátnozamestnaneckých miest v odboroch štátnej služby, na ktoré sa uchádzač ťažko získava). Tieto miesta je nutné zatraktívniť a následne zabezpečiť stabilizáciu štátnych zamestnancov v tejto oblasti. Realizácia opatrení na zabezpečenie týchto úloh bude mimoriadne dôležitá pre úspešné fungovanie Slovenska v EÚ a efektívne využívanie prostriedkov zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu EÚ.

Návrh opatrení v oblasti administratívnych kapacít:

-	Vypracovať návrh systémového riešenia na stabilizáciu a zlepšenie odmeňovania štátnych zamestnancov plniacich prioritné úlohy súvisiace s členstvom Slovenskej republiky v Európskej únii.

-	Výrazne zrýchliť obsadzovanie voľných štátnozamestnanenckých pracovných miest vytvorených uzneseniami vlády SR č. 702/2001 a 947/2002.

-	Vypracovať vnútorné audity jednotlivých ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy, ktoré sú relevantné z hľadiska členstva Slovenskej republiky v Európskej únii a realizovať závery z nich vyplývajúce.

2. Stav programovania predvstupových fondov za rok 2003, 
harmonogram potrebných krokov

PHARE 2003

Programovanie Národného programu PHARE 2003, vrátane programov cezhraničnej spolupráce  a projektov ekonomickej a sociálnej súdržnosti je posledným pred vstupom SR do EÚ. Projekty  naprogramované v rámci finančného memoranda 2003 budú realizované v rokoch 2004 - 2006.

Celková alokácia pre Slovenskú republiku v rámci Národného  programu PHARE na rok 2003 predstavuje 57,1 mil. eur. Alokácia sa skladá z komponentu harmonizácie s acquis a  komponentu ekonomickej a sociálnej súdržnosti. Pre komponent cezhraničnej spolupráce pre hranice Slovenskej republiky s Maďarskom, Poľskom a Rakúskom predstavuje výška alokácie 12 mil. eur.

Programovanie je jednou z najdôležitejších fáz projektového cyklu PHARE, od ktorej priamo závisí úspešná realizácia a implementácia jednotlivých projektov.

V rámci nového programovacieho cyklu PHARE na rok 2003 bolo výkonnému útvaru Národného koordinátora zahraničnej pomoci  (OZP PHARE) na základe uznesenia Ministerskej rady pre európsku integráciu zo dňa 17. decembra 2002 predložených 36 projektových zámerov. Projekty pre svoju zlú kvalitu a nedostatočnú rozpracovanosť boli pracovníkmi OZP ÚV SR a technickou asistenciou kompletne prepracované a revidované a následne zaslané na Európsku komisiu v celkovom objeme 58 mil. eur na pripomienkové konanie.

V rámci finalizácie projektov predložených do Národného programu PHARE 2003 sa v dňoch 10.–13.2 2003 uskutočnili pracovné stretnutia zástupcov Európskej komisie s predkladateľmi projektov a zástupcov OZP PHARE a Delegácii Európskej komisie v Bratislave, ktorých závery a pripomienky potvrdzujú nedostatočne rozpracované projekty. Pripomienky poukazujú na chýbajúce kvalifikované administratívne kapacity, ktoré budú zabezpečovať okrem programovacieho procesu aj implementáciu, monitorovanie, evaluáciu a efektívne využitie výsledkov projektov. 

Príčinou nedostatočného a nekvalitného programovania je:
-	opomínanie rizík a podmienok projektu, nevhodné indikátory dosahovania cieľov, nepresná a nejednoznačná definícia cieľov, nedostatočná koordinácia programovania a implementácie zo strany prijímateľov predvstupovej pomoci. 
-	zodpovednosť za prípravu projektov (programovanie) nesú jednotlivé rezorty prostredníctvom svojich sektorových koordinátorov, ktorí majú priamo zodpovedať ministrom, resp. vedúcim ústredných orgánov štátnej správy.
-	Útvar národného koordinátora zahraničnej pomoci uskutočnil v roku 2000, 2001 a 2002 školenia v programovaní a monitorovaní realizácie projektov pre zástupcov všetkých rezortov, v ktorých sa realizuje program PHARE. Neobsadené pozície a fluktuácia pracovníkov však neumožňuje rezortom plné a efektívne využitie získaných poznatkov.
-	Nejasné stanovenie spolufinancovania v rámci návrhov projektov a jeho zabezpečovania až po implementácii.

Alokáciu PHARE na rok 2003 určenú pre komponent harmonizácie s acquis a  komponent ekonomickej a sociálnej súdržnosti naplnila Slovenská republika po  výzvach na vypracovanie doplňujúcich projektov na 100%. Odbor zahraničnej pomoci PHARE pripravuje správu pre vládu Slovenskej republiky so žiadosťou o schválenie projektov a spolufinancovania v rámci PHARE 2003. Projekty schválené vládou budú oficiálne predložené na zasadnutie Riadiacieho Výboru PHARE v júli 2003.

ISPA  

Programovanie predvstupového nástroja ISPA za obdobie 2000 – 2003je nasledovné

Sektor	Alokácia (len ISPA grant)	Miera alokácie (%)	
Doprava	172 539 000 €	100	
Životné prostredie
 (2000-2002)	111 498 576 €	64	
Životné prostredie
 (2003, predbežný odhad)	64 707049 €	36	
Životné prostredie
Celkom	

Indikatívna suma, ktorá by mala zodpovedať 100 % alokácie ISPA	

Aklokácia pre sektor dopravy bola naplnená na 100 % schválením finančného memoranda ISPA – doprava vládou SR dňa 6. 11. 2002 (uznesenie vlády č. 1205/2002).
 
Čiastky na rok 2003 pre oblasť životného prostredia a sú len odhadované finančné objemy, ktoré v roku 2003 schváli Európska komisia, ktorá má výhradné právo rozhodnúť o výške finančného príspevku z ISPA. Výška konečnej alokácie bude jednoznačná až po rokovaní Riadiaceho výboru ISPA (28.-29.10. 2003), a preto uvedené informácie za rok 2003 sú indikatívneho charakteru. Harmonogram programovania na rok 2003 je uvedený v Prílohe 1.

Analýza žiadostí projektov ISPA – životné prostredie za programovacie obdobie 2003 je uvedená v Prílohe 1.

Sapard

Po udelení akreditácie uverejnila Agentúre SAPARD (na opatrenia č. 1, 2, 4 –neinfraštruktúrne opatrenia a 5, 7) boli zverejnené výzvy na predkladanie projektov v  rámci 6 výberových kôl (30.06.2002, 31.08.2002, 30.09.2002 a k 30.11.2002, 28.02.2003 a 30.04.2003). Od uverejnenia výziev prijala Agentúra do 10.04.2003 celkom  160 žiadostí v celkovej výške uznateľných nákladov 1 871 552 tis. Sk  ( 43 372 tis. EUR),  z  čoho 923 398  tis. Sk  ( 21 349 tis. EUR)  tvoria   zdroje  z  programu SAPARD ( verejné výdavky hradené z EÚ a SR) , čo predstavuje necelých 21 %  z  disponibilných verejných výdavkov akreditovaných opatrení z RFD 2000 a 2001. Z predložených žiadosti bolo vyradených 12 žiadostí (7,5 %). 

Schválených bolo  81 projektov v celkovej výške 872 960 tis.Sk ( 20 858 tis.EUR), z čoho verejné finančné prostriedky z programu SAPARD sú 436 480 tis.Sk ( 10 429 tis.EUR), čo je 23 % z disponibilných verejných zdrojov programu RFD 2000 a 2001). So žiadateľmi, ktorých projekty boli schválené,  uzatvorila AS zmluvy.   Priemerná výška schváleného projektu predstavuje 10 777 tis.Sk (257,5 tis.EUR). 
      
Akreditačná previerka na zostávajúce opatrenia 3, č. 4 – infraštruktúrne opatrenia, 6, 8 a 9 prebehla úspešne a očakáva sa oficiálne potvrdenie Európskej komisie, ktoré zabezpečí možnosť prijímania projektov pre program SAPARD v plnom rozsahu.

Prehľad o posudzovaní projektov podľa opatrení a jednotlivých Regionálnych pracovísk AS  je uvedený v Prílohe č. 4 materiálu.

Menšie množstvo  predložených , schválených    a   realizovaných  projektov  z  programu  SAPARD  je  dôsledkom viacerých ekonomických, legislatívnych, organizačných,  personálnych,  metodických  a  ďalších  faktorov z rokov 2001 a 2002,  najmä:

-	Nedostatok vlastných  zdrojov žiadateľov na prvotné financovanie  projektov a  ťažký  prístup k úverom.
-	Obmedzené geografické alokácie na začiatku implementácie programu odradili mnohých záujemcov (zmenené od júla 2002).
-	V roku 2002  uprednostnili podnikatelia skôr možnosti dotačnej podpory v rámci  podporného systému rezortu pôdohospodárstva za menej zložitých podmienok ako podporu  v rámci programu SAPARD.
-	Neskúsenosť žiadateľov a náročnejšie požiadavky na spracovanie žiadosti o podporu z programu SAPARD, závažné nedostatky v spracovaní predkladaných projektov zo strany žiadateľov v dôsledku ich nepripravenosti.
-	Nedostatočné oboznamovanie podnikateľov s programom SAPARD a nedostatok  pracovníkov Ministerstva pôdohospodárstva SR v riadiacom orgáne a Agentúre SAPARD v rokoch 2001 a 2002

Poznatky z procesu prípravy projektov pre predvstupové fondy (PHARE, IPSA, SAPARD) zabezpečujúce zlepšenie stavu čerpania:

1.	zlepšiť vnútrorezortnú koordináciu na jednotlivých ministerstvách
2.	zlepšiť informovanosť konečných príjemcov pomoci/žiadateľov o finančnú podporu
3.	zlepšiť kvalitu prípravy žiadostí, ktorá je v kompetencii jednotlivých ministerstiev
4.	zabezpečiť motiváciu a profesionálny rast pracovníkov inštitúcií zodpovedných za predvsutupové fondy (primerané finančné ohodnotenie, školenia, semináre, ...)
5.	zabezpečiť manuály postupov, kontrolné listy pri procesoch programovania a implementácie predvstupových nástrojov s cieľom akcelerácie čerpania, vypracované ministerstvami

3. Stav kontrahovania predvstupových fondov

PHARE

Od začiatku realizácie programu PHARE od roku 1993 v Slovenskej republike pretrvávajú nedostatky zo strany príjemcov pomoci, a to hlavne v dôsledku nedostatočne pripravených  odborných pracovníkov pre tento program a ich vysokej fluktuácie. 

Závažný problém predstavuje oneskorené kontrahovanie (uzatváranie zmlúv na základe verejného obstarávania), ktoré je zapríčinené najmä nedodržaním termínov predkladania tendrovej dokumentácie (technických špecifikácii a zadávacích podmienok) príjemcami pomoci. Predloženie týchto dokumentov je pritom nevyhnutným predpokladom pre vyhlásenie výberového konania. Neskoré predloženie uvedených dokumentov spôsobuje odklad vypísania výberového konania, resp. v prípade výskytu problému a zrušenia výberového konania nie je z časových dôvodov možné verejnú súťaž opakovať. Finančné prostriedky musia byť v takýchto prípadoch vrátené Európskej komisii ako nenakontrahované. 

Za prípravu dokumentov pre vyhlásenie výberového konania je zodpovedný príjemca pomoci reprezentovaný príslušným sektorovým koordinátorom. Za kontrolu a dohľad nad prípravou  technických špecifikácii a zadávacích podmienok však v konečnom dôsledku zodpovedajú príslušní ministri a vedúci ústredných orgánov štátnej správy.

V prípade finančných memoránd 2000 bolo možné kontrahovať v období 2001 – 2002, pričom až 70% prostriedkov bolo  nakontrahovaných v priebehu posledného štvrťroku 2002, pričom v procese programovania boli jasne určené začiatky implementácie na 3. štvrťrok 2001. Posun začiatku realizácie projektov predstavoval v niektorých prípadoch viac ako 12 mesiacov. Tým došlo k skráteniu lehoty realizácie projektov, čo negatívne ovplyvňuje dosahovanie programových cieľov, resp. vedie k alikvotnému zníženiu rozpočtu projektu.  

Situácia v kontrahovaní prostriedkov finančných memoránd 2001 sa javí rovnako neuspokojivá. Je nevyhnutné pripomenúť, že konečný termín kontrahovania týchto prostriedkov je stanovený na 30.11.2003. Uplynulo už 70% času určeného na prípravu tendrovej dokumentácie, pričom sa podarilo nakontrahovať len 13,5% prostriedkov (stav k 30.4.2003). 

Tento stav treba považovať za nepriaznivý signál smerom k Európskej komisii o schopnosti slovenskej administratívy zvládnuť úlohy spojené s čerpaním európskych fondov. V roku 2001 sa preto uvedeným problémom zaoberala vláda SR, ktorá svojím uznesením č. 1150 z 6.12.2001 v bode B.4 uložila ministrom zabezpečiť prípravu technických špecifikácií a zadávacích podmienok najneskôr do 6 mesiacov od podpisu finančného memoranda. Toto uznesenie vlády je permanentne porušované. K 7.5.2003 ešte nebola predložená tendrová dokumentácia za viaceré projekty finančných memoránd 2001, ktorých záväzný termín predloženia bol podľa uznesenia vlády SR 10.7.2002. Tendrová dokumentácia chýba hlavne v prípade projektov, ktoré spadajú pod Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR

Finančné memorandá 2002 podpísané 10.1.2003 a uznesenie vlády SR č.6 z 8.1.2003 ukladá príslušným ministrom predložiť tendrovú dokumentáciu najneskôr do 6 mesiacov od podpisu finančného memoranda, t. j. do 10.7.2003.    
Prehľad kontrahovania a čerpania finančných prostriedkov programu PHARE k 30.4. 2003 
Dátum	FM	Alokované
v EUR	Kontrahované	Vyplatené	
			EUR	%	EUR	%	
30.4.2003	1998	71 975 010	67 274 383	93,5	66 617 933	92,6	
	1999	85 900 000	74 232 694	86,4	69 338 505	80,7	
	2000*	45 172 000	42 888 974	94,9	19 171 828	42,4	
	2001**	48 200 000	6 507 869	13,5	2 520 931	5,2	
	2002***	69 100 000	38 292	0,05	0	0	
Prameň: Ministerstvo financií SR, Národný fond
* vyplácanie prostriedkov prebieha do 31.12.2002
** kontrahovanie prostriedkov prebieha do 30.11.2003 a vyplácanie do 30.11.2004
*** kontrahovanie prostriedkov prebieha do 30.11.2004 a vyplácanie do 30.11.2005

Treba však zdôrazniť, že základná príčina oneskoreného kontrahovania projektov PHARE spočíva v nedostatkoch v programovaní, najmä v nedostatočnej vnútrorezortnej koordinácii programovania a implementácii zo strany rezortov, v príprave projektov systémom zdola nahor mladšími pracovníkmi bez dostatočného zapojenia riadiacej zložky, t. j. sektorových koordinátorov zahraničnej pomoci, starších programových pracovníkov a vyššieho manažmentu rezortu. 

Predloženie a schválenie projektov pri nezabezpečených podmienkach realizácie (napr. vysporiadanie vlastníctva pozemkov, stavebné povolenia) a nedostatočná zaangažovanosť zodpovedných inštitúcií v implementácii projektov (napr. dlhodobo neobsadené pozície projektových manažérov) budú pravdepodobne predstavovať závažné problémy aj v kontrahovaní finančných memoránd 2002 a 2003. V prípade, že by však národný koordinátor zahraničnej pomoci trval na komplexnej pripravenosti projektov, nedokázala by Slovenská republika naplniť pridelené alokácie za jednotlivé roky. 

Na základe vyššie zmienených skutočností sa Slovenská republika bude musieť až do konca realizácie programu PHARE (rok 2006) potýkať s oneskoreniami v kontrahovaní a implementácii projektov. Nedostatky, ktoré majú svoj  pôvod v programovaní, možno minimalizovať v prípade, že sa zabezpečí plná zaangažovanosť zodpovedných inštitúcií v procese implementácie projektov PHARE. Toto je však podmienené stabilizovanými a kvalitnými odbornými pracovníkmi. Na základe ostatných skúseností túto podmienku v súčasnosti nespĺňajú viacerí prijímatelia pomoci osobitne však Úrad vlády SR (odbor boja proti korupcii, odbor koordinácie projektov), Ministerstvo vnútra SR a Ministerstvo pôdohospodárstva SR.

Útvar národného koordinátora zahraničnej pomoci (odbor zahraničnej pomoci PHARE Úradu vlády SR) pre koordináciu riadenia predvstupových fondov v rokoch 2003 – 2006 potrebuje posilniť odborné kapacity o dve systematizované štátnozamestnanecké miesta:

-	hlavný radca pre sektor ekonomická a sociálna súdržnosť,
-	hlavný radca pre sektor životné prostredie, doprava a energetika.

Úrad vlády SR v spolupráci s DEK pripravuje v dňoch 14.- 15. 7. 2003 seminár o nových postupoch vo verejnom obstarávaní a zároveň priebežne  organizuje školenia k monitorovaniu. Napriek týmto krokom kvalita monitorovania nedosahuje požadovanú úroveň vzhľadom na vysokú fluktuáciu už vyškolených pracovníkov.

ISPA

V kandidátskych krajinách je všeobecne konštatovaná nízka úroveň kontraktácie prostriedkov vyčlenených pre projekty ISPA 2000 a 2001. Pre projekty z oblasti dopravy a životného prostredia je vzťahu k efektivite čerpania prostriedkov ISPA platí, že:

-	pri mnohých projektoch bol prijatý nereálny , príliš optimistický finančný plán čerpania prostriedkov;
-	existuje nesúlad v prípade verejného obstarávania hlavných prác na projektoch s verejným obstarávaním nezávislého dozoru na práce, čo spôsobuje, že hlavné práce začnú bez kontroly nezávislým dozorom;
-	zadanie na odbornú pomoc pre prípravu projektov nezahŕňa aj prípravu tendrovej dokumentácie čo spôsobuje časový sklz v implementácii projektov;
-	nedostatok adekvátnych administratívnych kapacít v rámci jednotlivých implementačných agentúr z hľadiska kvantity a kvality;
-	nenáležité uplatňovanie pravidiel finančného manažmentu jednotlivými implementačnými agentúrami.

Pri oneskorení plánu kontraktácie Európska komisia disponuje možnosťou zrušiť záväzok spolufinancovať opatrenia ISPA zo strany Európskej komisie v prípade, ak nepríde k významnému pokroku v projekte (začiatok prác, vyhlásenie výberového konania na zhotoviteľa prác, prípadne iné významné pokroky identifikované konkrétne pre jednotlivé projekty) do 2 rokov od podpisu finančného memoranda (článok 8 (2) Nariadenia ES o ISPA č. 1267/99). Tento problém sa vyskytuje hlavne v projektoch rezortu Ministerstva životného prostredia SR.. Európska komisia už oficiálne potvrdila predĺženie lehoty na začatie prác pre projekty Pravobrežná čistiareň odpadových vôd v Trenčíne, Rozšírenie čistiarne odpadových vôd pre mestskú aglomeráciu Nitra, Sústava odkanalizovania a čistenia odpadových vôd v Banskej Bystrici. Pre projekt Trenčín je ako referenčný dátum určený 5.12.2003, pre projekt Nitra 18.12.2003 a pre projekt Banská Bystrica 28.6.2003. Predĺženie obdobia na začatie prác podľa Európskej komisie nie je možné vnímať ako pravidlo, ale len ako výnimku. V prípade, že pri určitých projektoch nebude dodržaná spomínaná lehota, Európska komisia pristúpi k nekompromisnému uplatňovaniu pravidla o zrušení záväzku spolufinancovať projekt.

Údaje o čerpaní v predvstupovom nástroji   ISPA v programovacom  období 2000 – 2003 (podľa finančných memoránd) sú nasledovné:
 
ISPA (2000 – 2003)
Alokovaná čiastka  	508 004 789 EUR	
ISPA grant	279 694 076 EUR	
Objem vyplatených financií	14 020 274 EUR	
Miera  vyplatených financií z celkového objemu finančných prostriedkov	28,5 %	

Všetky projekty ISPA musia byť v súlade s legislatívou verejného obstarávania a procedúr vypracovania a  schvaľovania tendrovej dokumentácie, ktoré sú pre veľké infraštruktúrne projekty veľmi náročné na čas a prípravu a vyžadujú odbornú pripravenosť všetkých, ktorí koordinujú, odborne a finančne riadia implementáciu projektov.

V oblasti životného prostredia sú identifikované nasledovné problémové oblasti:
1.	Príprava prvých projektov ISPA od roku 2000 prebiehala v nejasnom legislatívnom rámci, ktorý neumožňoval zodpovedať niektoré otázky týkajúce sa konečného prijímateľa pomoci, stavu projektovej dokumentácie, štruktúry systému verejného obstarávania, obsahu zmlúv pre odbornú pomoc v rámci investičných finančných memoránd.
2.	“Pokyny pre hospodárenie s finančnými prostriedkami pri realizácii programu ISPA v Slovenskej republike”, upravujúce finančné riadenie programu ISPA, boli prijaté uznesením vlády SR č.1114/2001 až 28.11.2001.
3.	Koneční prijímatelia v niektorých prípadoch nemajú skúsenosti s riadením projektov podľa špecifických procedúr predvstupových fondov .
4.	V rámci súčasného riadenia predvstupových fondov má Delegácia EK právo schvaľovať všetky dôležité kroky počas verejného obstarávania a uzatvárania zmlúv, pričom napr. schválenie tendrovej dokumentácie na stavebné práce trvá v priemere 6 mesiacov.
5.	Projekty v čase prípravy neobsahujú projektovú dokumentáciu na úrovni vyžadovanej typom zmluvy a táto sa potom musí prepracovávať, čo je časovo náročné.
6.	Zmena štruktúry právnych vzťahov medzi Implementačnou agentúrou environmentálnych investičných projektov MŽP SR a konečným prijímateľom pomoci, ktorí sú hlavní aktéri implementácie  programu ISPA .
7.	Transformácia podnikov vodární a kanalizácií na akciové spoločnosti (nejasný legislatívny rámec konečných prijímateľov pomoci), ktorá prebiehala v období 2001-2003 výrazne spomalila proces implementácie projektov ISPA - životné prostredie.
8.	Väčšie zainteresovanie implementačných agentúr v procese programovania.
9.	Nedostatočné personálne a finančné zabezpečenie implementačných agentúr a ostatných zúčastnených v procese implementácie, častá fluktuácia pracovníkov.   

Na základe odstránenia uvedených problémov je potrebné vykonať tieto opatrenia:

1.	zabezpečiť zvýšenú kvalitu vypracovania tendrovej dokumentácie,
2.	zvýšiť odbornú pripravenosť konečného príjemcu pomoci,
3.	využívať jednotné vzory pre jednotlivé druhy tendrovej dokumentácie (pre služby, odborný dozor a práce), a tak zabezpečiť jednotnosť a jednoznačnosť tendrových dokumentácií a  urýchliť proces ich schvaľovania Delegáciou EK,
4.	zabezpečiť koordináciu programovacích a implementačných jednotiek v rámci ministerstiev,
5.	zaviesť pravidelnú mesačnú kontrolu stavu implementácie projektov ISPA na národnej úrovni (NIC).

Najpálčivejšie problémy realizácie ISPA:

a)	fluktuácia, odbornosť a  skúsenosti pracovníkov programovacích a implementačných jednotiek MDPT SR a MŽP SR, ktoré sú jednoznačne určované ich ohodnotením a motiváciou (štruktúry predvstupovej pomoci v rámci programu ISPA budú priamo zapojené do systému čerpania financií zo štrukurálnych operácií po vstupe SR do EÚ).
b)	 odbornosť a pripravenosť konečného príjemcu podieľať sa na príprave projektu a hlavne jeho implementácií (určenie z jednotiek so stabilným a vyškoleným personálom, jasné určenie kompetencií jednotlivých pracovníkov začlenených do procesu implementácie projektov ISPA v rámci štruktúry vodárenských spoločností).

SAPARD

Vzhľadom na nízku úroveň kontrahovania a čerpania finančných prostriedkov z programu SAPARD v rámci jednotlivých kandidátskych krajín pristúpila Európska komisia                   k  prehodnoteniu  konečných termínov čerpania finančných prostriedkov z programu SAPARD. Na základe Nariadenia  (EC) č. 188/2003 z 29.1.2003 musia byť finančné prostriedky z Ročnej finančnej dohody 2000 vyčerpané do konca roku 2004, z Ročnej finančnej dohody 2001 do konca roku 2005, z Ročnej finančnej dohody 2002 a Ročnej finančnej dohody 2003 do konca roku 2006. 

V záujme zvýšenia čerpania finančných prostriedkov programu SAPARD boli realizované nasledovné opatrenia:
-	predkladali sa návrhy zmien na modifikáciu Plánu rozvoja poľnohospodárstva a vidieka SR, 
-	realizovali sa opatrenia na zjednodušenie procedúr, na upresňovanie metodických pokynov,
-	uskutočňovali sa školenia s poradcami a  podnikateľskou verejnosťou v rámci celého Slovenska,
-	pravidelne sa zvyšuje informovanosť podnikateľskej verejnosti.

Pre zlepšenie čerpania prostriedkov SAPARD sú nevyhnutné tieto opatrenia:

1.	Zintenzívnenie propagácie programu prostredníctvom masmédií, školení a seminárov pre cieľové skupiny žiadateľov a činnosť Regionálnych odborov MP SR v súvislosti s propagáciou programu SAPARD v rámci miesta ich pôsobnosti.
2.	V rámci pripravovaného zákona o pôdohospodárstve a pôdohospodárskej platobnej agentúre doriešiť možnosť začlenenia  časti  pracovníkov riadiaceho orgánu MP SR do organizačnej  štruktúry  Agentúry SAPARD (s cieľom zacvičiť ich v predvstupovom období na systém registrácie , predbežnej a  následnej kontroly, ktorý bude platiť po vstupe do EÚ pre financovanie z garančnej a usmerňovacej sekcie EAGGF).
3.	Finančne doriešiť s MF SR v rámci rozpočtu 2003 a na rok 2004 možnosť zálohového predfinancovania neziskových opatrení  č.7, 8 a 9 , kde beneficient  je MP SR.
4.	Do 30. 6. 2003 dosiahnuť zo strany EK  potvrdenie národnej akreditácie na všetky opatrenia PRPaV SR (národná akreditácia na opatrenia č. 3, 4b, 6, 8 a 9 bola udelená NF SR 25. 3. 2003, akreditačná previerka audítorov z EK prebehla úspešne a očakáva sa oficiálne potvrdenie EK o akreditácii agentúry SAPARD na zostávajúce opatrenia č. 3, 4b, 6, 8 a 9). Agentúra SAPARD vypracovala návrh metodických pokynov pre žiadateľov v opatreniach 3, 4b, 6, 8 a 9.
a.	uverejnenie výzvy v Roľníckych novinách v apríli na predkladanie projektov v opatreniach č. 4b a 6,
b.	Metodické pokyny pre opatrenie 4b budú v spolupráci so ZMOS-om uverejnené v Obecných novinách. 
5.	Rozšíriť opatrenie č.1 programu SAPARD o podporovateľné investície v sektore hovädzieho dobytka a ošípaných, pripraviť niektoré čiastkové zmeny u akrerditovaných opatrení. Dňa 26. 3. 2003 predložil riadiaci orgán programu SAPARD na Európsku komisiu návrh zmien v Pláne rozvoja poľnohospodárstva a vidieka SR. Zmeny budú musieť byť schválené Monitorovacím výborom pre program SAPARD v júni a STAR výborom Európskej komisie v júni 2003. Zamestnanci Agentúry SAPARD na základe uvedených podkladov začali s modifikáciou pracovných postupov Agentúry SAPARD tak, aby mohli byť  zmeny  implementované ihneď po ich schválení STAR výborom EK. Predpokladáme, že sa po ich implementácii výrazne zvýši čerpanie opatrenia č.1 programu  (očakáva sa cca.150 projektov).
6.	MP SR realizuje verejnú súťaž pre doposiaľ neimplementované opatrenie č. 7 Pozemkové úpravy, kde je pripravených cca. 60 projektov v celkovom objeme asi 220 mil. Sk. V druhom polroku tohto roku by malo pribudnúť ďalších 70 projektov pozemkových úprav. 
7.	Agentúra SAPARD plánuje v nadväznosti na výsledky auditu EK vyhlásiť 7. kolo na predkladanie projektov na všetky opatrenia PRPaV SR s uzávierkou k  30.06.2003. V  nadväznosti na disponibilné finančné  zdroje  bude vyhlasovať v dvojmesačných intervaloch na konkrétne opatrenia ďalšie kolá až do 28.02.2004.        

Dôležitú súčasť projektového cyklu programov predvstupovej pomoci predstavujú monitorovanie a priebežné hodnotenie.

V prípade monitorovania projektov predvstupovej pomoci PHARE sa opakujú nedostatky, ktoré sú spôsobené neschopnosťou vypracovať kvalitné a včasné monitorovacie správy (neúplné a nekompletné údaje, nedostatočná analýza problémov, ktoré sa počas implementácie vyskytujú, neschopnosť navrhnúť opatrenia na zlepšenie alebo odstránenie posunu v realizácii). 

Zavádzanie EDIS pre riadenie predvstupovej pomoci a štruktúrnych fondov prenáša (decentralizuje) na národnú úroveň zodpovednosť aj za priebežné hodnotenie. Vybudovanie potrebných kapacít pre monitorovanie a priebežné hodnotenie fondov EÚ vyžaduje aj kapitola 28 – Finančná kontrola. 

Vzhľadom na existujúcu skúsenosť s priebežným hodnotením predvstupovej pomoci ukladá uznesenie vlády SR podpredsedovi vlády SR pre európsku integráciu, ľudské práva a menšiny z titulu funkcie národného koordinátora zahraničnej pomoci budovať kapacity pre priebežné hodnotenie predvstupových a povstupových fondov EÚ v rámci sekcie pre európske záležitosti Úradu vlády SR. Na tieto aktivity poskytne Európska komisia Slovenskej republike finančnú pomoc v podobe projektu PHARE z finančného memoranda 2002.

4. Stav plnenia administratívnych kapacít, harmonogram potrebných krokov, školenie odborníkov

Zvyšovanie a skvalitňovanie administratívnych kapacít je jedným zo základných východísk úspešnej integrácie SR do EÚ. Pravidelná správa za rok 2002 konštatuje, že v poslednej fáze prístupového procesu, ako aj v rámci prípravy na prevzatie zodpovednosti súvisiacej s členstvom v EÚ, naďalej zostáva priestor pre podstatné zlepšenie v budovaní administratívnych kapacít verejného sektoru Slovenskej republiky.  

Slávnostným podpisom Prístupovej zmluvy 16. apríla 2003 v Aténach vstúpil eurointegračný proces SR do svojej záverečnej fázy. Sekcia pre európske záležitosti Úradu vlády Slovenskej republiky v úzkej spolupráci s Úradom pre štátnu službu pripravuje na základe požiadaviek rezortov predloženie Stratégie vzdelávania zamestnancov štátnej správy v rámci integračného procesu SR do EÚ na obdobie rokov 2003 a 2004 na rokovanie vlády SR. 

V rámci bilaterálnej spolupráce Slovenskej republiky s Dánskym kráľovstvom realizuje Úrad vlády Slovenskej republiky nový vzdelávací program Projekt CPT Slovakia – budovanie kapacít pre vzdelávanie zamestnancov štátnej správy v otázkach európskej integrácie. Ide o projekt pokračujúcej odbornej prípravy (Continuous Professional Training), ktorý dánski partneri už úspešne uskutočnili v Estónsku, Lotyšsku a Chorvátsku. V Slovenskej republike je zameraný na prípravu školiteľov z radov zamestnancov štátnej správy o podmienkach úspešného využívania štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu EÚ. Projekt pozostáva z prípravy školiteľov v jednom všeobecnom module o Európskej únii a v piatich špecializovaných moduloch o využívaní štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu EÚ. Jedným z výstupov projektu bude databáza školiteľov, ktorí budú následne vzdelávať v danej problematike podľa potrieb štátnej správy. Do konca roka 2003 počas trvania projektu bude preškolených 400 zamestnancov štátnej správy. Dánske ministerstvo zahraničných vecí vyčlenilo na Projekt CPT Slovensko 1 000 000 Dk a požiadavka na spolufinancovanie zo slovenskej strany je 800 000 Sk. 

Školitelia Projektu CPT spolu so školiteľmi vyškolenými v predchádzajúcom období (Euroškolitelia, Mladí lídri, Luxemburg, školenie školiteľov AI NOVA) budú k dispozícií Úradu vlády SR aj v ďalšom období na poskytovanie seminárov pre zamestnancov štátnej správy na všetkých jej úrovniach. Na financovanie ich prednáškovej činnosti bude potrebné vyčleniť finančné prostriedky, čo bude zahrnuté v pripravovanej Stratégii vzdelávania zamestnancov štátnej správy v rámci integračného procesu SR do EÚ na obdobie rokov 2003 a 2004.  

Na základe Koncepcie vzdelávania pracovníkov štátnej správy v oblasti európskej integrácie prijatej uznesením vlády SR č. 320/99 realizuje  odbor komunikačnej stratégie a vzdelávania v spolupráci so zahraničnými vzdelávacími inštitúciami ďalšie vzdelávacie semináre a workshopy pre zamestnancov štátnej správy. Obsahovo sú zamerané na problematiku fondov EÚ a na podanie základných informácií o EÚ pre novoprijatých zamestnancov štátnej správy.

Návrh opatrení

Sekcia pre európske záležitosti Úradu vlády SR ako hlavný koordinátor vzdelávania zamestnancov štátnej správy v oblasti európskej integrácie je dlhodobo personálne poddimenzovaná. Plnenie horeuvedených úloh si vyžaduje vytvorenie troch štátnozamestnaneckých miest  a zaškolenie dvoch nových zamestnancov k 1. 7. 2003. Pôjde o štátnozamestnanecké miesta: 
-  hlavný radca pre vzdelávanie zamestnancov štátnej správy v oblasti aproximácie práva
-  hlavný radca pre vzdelávanie zamestnancov miestnej a regionálnej štátnej správy v oblasti
   európskej integrácie 
-  hlavný radca pre vzdelávanie zamestnancov miestnej a regionálnej štátnej správy v oblasti
   európskej integrácie

Harmonogram potrebných krokov

1.	Predložiť na zasadnutie vlády Projekt CPT Slovakia – budovanie kapacít pre vzdelávanie zamestnancov štátnej správy v otázkach európskej integrácie
2.	Predložiť na zasadnutie vlády Stratégiu vzdelávania zamestnancov štátnej správy v rámci integračného procesu SR do EÚ na obdobie rokov 2003 a 2004
3.	Vyškolenie školiteľov Projektu CPT
4.	Realizácia školení pre zamestnancov štátnej správy na všetkých jej úrovniach školiteľmi projektu CPT v rámci CPT Projektu
5.	Realizácia školení pre zamestnancov štátnej správy na všetkých jej úrovniach školiteľmi z databázy Úradu vlády SR (Euroškolitelia, Mladí lídri, Luxemburg, školenie školiteľov AI NOVA) 

5. Zavádzanie rozšíreného decentralizovaného implementačného systému (EDIS)

V súčasnosti prebieha implementácia programov ISPA a PHARE v súlade s pravidlami systému decentralizovanej implementácie (Decentralised Implementation System-DIS), kde  uskutočnenie jednotlivých krokov implementácie je podmienené súhlasom Európskej komisie, tzv. ”ex-ante approval”. 

Koordinačná smernica ES 1266/99 (článok 12) umožňuje, aby sa Európska komisia v budúcnosti vzdala ex-ante súhlasu pre výber projektov (okrem projektov Kohézneho fondu) verejné súťaže v rámci projektov a kontrahovanie v prospech implementačných orgánov kandidátskych krajín. Tento nový režim implementácie sa nazýva rozšírený decentralizovaný implementačný systém (Extended Decentralised Implementation System-EDIS). Získanie akreditácie pre EDIS znamená, že Európska komisia bude uplatňovať len kontrolu “ex-post” v uvedených oblastiach. 

Koordinácia a monitorovanie všetkých aktivít týkajúcich sa zavádzania EDIS sa zabezpečuje prostredníctvom pracovných stretnutí riadiaceho výboru (Steering Committee - EDIS PHARE/ISPA). Uvedené pracovné stretnutia sa uskutočňujú v pravidelných dvojtýždňových intervaloch za účasti splnomocnenca pre Národný fond, programových splnomocnencov implementačných agentúr a všetkých subjektov zahrnutých do procesu EDIS.

Na riešenie špecifických nedostatkov boli zriadené: pracovná skupina pre interné manuály, pracovná skupina pre verejné obstarávanie, pracovná skupina pre účtovníctvo, pracovná skupina pre finančnú kontrolu a interný audit. Úlohou uvedených pracovných skupín je odstraňovanie nedostatkov vo vyššie uvedených oblastiach a  koordinácia práce pri stanovení nových postupov riešení. 

V prípade, že SR nesplní minimálne kritériá a podmienky stanovené Európskou komisiou na zavedenie EDIS do dňa vstupu do EÚ, SR akreditáciu nezíska a čerpanie fondov predvstupovej pomoci PHARE a ISPA bude zablokované. Neudelenie akreditácie bude mať výrazne negatívny dosah na transformáciu programu ISPA na Kohézny fond a využitie akreditovaných implementačných agentúr pre implementáciu štrukturálnych fondov. V praxi by to znamenalo pozastavenie všetkých platieb zo strany Európskej komisie, ktoré sa budú realizovať v rámci ISPA/ Kohézneho fondu a PHARE, až do dosiahnutia požadovanej kvalitatívnej úrovne príslušných implementačných štruktúr umožňujúcej udelenie akreditácie na EDIS. Po akreditácii implementačných štruktúr na systém EDIS PHARE/ ISPA sa očakáva akcelerácia vzhľadom na jednoznačnosť postupov v oblasti účtovníctva, platieb, kontroly, verejného obstarávania a riadenia. Z tohto dôvodu je potrebné zo strany príslušných členov vlády venovať plneniu úloh v súvislosti s implementáciou EDIS mimoriadnu pozornosť. V súčasnosti prebieha etapa odstraňovania nedostatkov v rámci prípravy na EDIS.

Vláda SR schválila uznesením č. 146 zo dňa 26.2.2003 Správu o zavádzaní Rozšíreného decentralizovaného systému (EDIS) pre nástroje predvstupovej pomoci ISPA a PHARE a uložila ministrom príslušných rezortov odstrániť existujúce nedostatky v termíne do 31.3.2003 pre program ISPA a 30.4.2003 pre program PHARE.

Uznesením vlády  pôvodne stanovený časový plán sa nepodarilo dodržať. Ani jedným ministerstvom nebolo dodržané plnenie uznesenia č. 146, bod B.1 a B.2, na ktorého základe  mali jednotlivé ministerstvá odstrániť nedostatky v rámci programu PHARE a ISPA zistené audítorskou správou. Nedodržanie termínov má tri hlavné dôvody:

a)	príliš ambiciózne stanovenie pôvodných termínov, ktoré nezohľadňovali rozsah a náročnosť nedostatkov, ktoré je potrebné odstrániť,
b)	nedostatočné administratívne kapacity, ktoré nie sú schopné riadiť narastajúci rozsah decentralizovaných úloh na adekvátnej kvalitatívnej úrovni. Štátna správa musí pri preberaní zodpovednosti za riadenie nových úloh zabezpečiť adekvátne technické a ľudské vybavenie,
c)	oneskorené nakontrahovanie technickej asistencie určenej pre odstraňovanie nedostatkov, ktorá je určená pre relevantné subjekty pri implementácii EDIS v oblasti riadiacich procesov, ľudských zdrojov a informačných technológií.

Hraničný termín na požiadanie o akreditáciu splnomocnencom pre Národný fond je Európskou komisiou stanovený na 1.10.2003. V rámci prípravy na požiadanie o akreditáciu možno identifikovať tieto riziká:

a)	V rámci zavádzania systému EDIS sa pôvodne nepočítalo s fázou programovania a monitorovania programov predvstupovej pomoci. Na základe upozornenia Európskej komisie vykonal národný koordinátor zahraničnej pomoci a národný ISPA koordinátor sebahodnotenie (etapa 0) svojich výkonných útvarov zodpovedných za tieto časti projektového cyklu. Sebahodnotenie bolo v apríli 2003 doručené splnomocnencovi pre Národný fond. V súčasnosti sa očakáva ohlásenie výkonu externého auditu hodnotenia nedostatkov (etapa 1). Príprava na zavedenie EDIS v rámci programovania a monitorovania zaostáva.
b)	Monitorovanie odstraňovania nedostatkov sa realizuje len vo forme hlásení zo strany jednotlivých implementačných štruktúr o počte odstránených nedostatkov. Nie je však priebežne vykonávaná žiadna nezávislá kontrola. V prípade, že by bolo odstránenie viacerých závažných nedostatkov len formálne, a preto nedostatočné, hrozí, že v priebehu 3. etapy zavádzania EDIS (hodnotenie zhody) nebude dostatočný časový priestor na vykonanie nápravných opatrení (posúdenie odstraňovania nedostatkov na Národnom fonde a implementačných agentúrach bude vykonávať technická asistencia v rámci 2. etapy zavádzania EDIS, ktorej cieľom bude zaistiť odstránenie všetkých nedostatkov a pripraviť relevantné subjekty na 3. etapu).
c)	Delegácia Európskej komisie v SR pozastavila národnému ISPA koordinátorovi/ odboru zahraničnej pomoci ISPA a SAPARD Úradu vlády SR technickú asistenciu v hodnote 100 000 EUR z dôvodu nedostatočnej absorbčnej kapacity (dlhodobo neobsadené štátnozamestnanecké miesta).
d)	Nedostatočné zaškolenie pracovníkov implementačných agentúr v oblasti národnej legislatívy verejného obstarávania.  

Návrh opatrení na elimináciu rizík:

a)	Ministerstvo financií SR zabezpečí vykonanie hodnotenia nedostatkov v rámci programovacej a monitorovacej časti projektového cyklu PHARE výkonného útvaru národného koordinátora zahraničnej pomoci prostredníctvom externého auditu. Výkon externého auditu sa začne  12.6.2003 na základe informácie MF SR.
b)	Ministerstvo financií SR a národný koordinátor zahraničnej pomoci a národný ISPA koordinátor spolu s jednotlivými implementačnými agentúrami vykonajú pred začiatkom 3. etapy zavádzania EDIS (nezávislé hodnotenie zhody) súhrnné zhodnotenie odstránených nedostatkov.
c)	Vedúci Úradu vlády musí v termíne do konca júna 2003 zabezpečiť obsadenie dvoch dlhodobo neobsadených štátnozamestnaneckých miest na odbore zahraničnej pomoci ISPA a SAPARD.
d)	Koordináciu vzdelávania pracovníkov v oblasti národnej legislatívy verejného obstarávania bude zabezpečovať Úrad pre verejné obstarávanie priebežne, v súlade s prijatím novej legislatívy v oblasti verejného obstarávania.  

 

6. Pripravenosť na čerpanie fondov EÚ (štrukturálnych, Kohézneho)

Tvorba programových dokumentov

Štrukturálne fondy

Základným programovým dokumentom je Národný rozvojový plán, ktorý musí byť vypracovaný v súlade s požiadavkami stanovenými Nariadením Rady 1260/1999. Za jeho vypracovanie je zodpovedný Riadiaci orgán pre CSF, ktorým je Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR (uzn. č. 133/2002). Prvá skrátená verzia Národného rozvojového plánu (NRP), vrátane operačných programov, bola predložená Európskej komisii dňa 15. novembra 2002, ktorá následne NRP pripomienkovala. Dňa 12. marca 2003 bol NRP s pripomienkami schválený na rokovaní vlády SR uznesením č. 166/2003 a v súlade s termínom vyplývajúcim z rokovaní v kapitole 21 spolu s operačnými programami predložený Európskej komisii.

Národný rozvojový plán obsahuje: 
-	analýza súčasnej situácie
-	ciele, stratégia a priority
-	finančný plán
-	systém implementácie
-	charakteristiky jednotlivých operačných programov.

Na NRP nadväzujú operačné programy, za ktoré zodpovedajú Riadiace orgány (RO):SOP Priemysel a služby (RO: Ministerstvo hospodárstva SR)
-	SOP Ľudské zdroje (RO: Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR)
-	SOP Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (RO: Ministerstvo pôdohospodárstva SR)
-	OP Základná infraštruktúra (RO: Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR)

V priebehu apríla 2003 boli z Európskej komisie doručené vyjadrenia týkajúce sa prijateľnosti NRP a OP pre otvorenie procedúr negociácií o dokumentoch. Európska komisia:
-	pre NRP a SPD Bratislava - Cieľ 2 EK potvrdzuje, že informácie, ktoré programový dokument obsahuje, sú dostatočné na začatie rokovaní. Ďalej vytyčuje zoznam bodov, ktoré SR musí doplniť, aby boli splnené podmienky prijateľnosti,
-	pre SOP Ľudské zdroje a pre JPD NUTS II – Bratislava Cieľ 3 EK konštatuje, že dodané informácie sú dostatočné pre posúdenie operačného programu Komisiou. Vytyčuje však zoznam prvkov, ktoré chýbajú a je potrebné ich doplniť.
-	SOP Priemysel a služby EK hodnotí ako nepostačujúci pre začatie rokovaní. Žiada o dodanie ďalších informácií a dopracovanie OP.
-	OP Základná infraštruktúra EK hodnotí ako nepostačujúci pre začatie rokovaní. Žiada o dodatočné informácie a dopracovanie OP.
-	pre SOP Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka bolo zaslané vyjadrenie EK, ktoré potvrdilo, že program je prijateľný, z čoho vyplýva, že Komisia je pripravená rokovať o SOP. Doplňujúce informácie o SOP boli EK zaslané 30 . 4. 2003.

K jednotlivým operačným programom príslušný riadiaci orgán vypracúva programové doplnky (PD), koordinátorom je MVRR SR. Programový doplnok detailnejšie rozpracuje opatrenia OP pre potreby jeho implementácie, pozostáva z piatich kapitol a to opatrenia, konečný príjemca, finančný plán, opatrenia publicity a výmeny dát.

Tieto mali byť pôvodne vypracované do 30. apríla 2003. Práce na programových doplnkoch zatiaľ nie sú ukončené, keďže nie sú finalizované základné programové dokumenty. SR požiadala EK o predĺženie termínu na prípravu programových doplnkov do 30. júna 2003. 

Stav v príprave programových doplnkov:
-	programový doplnok pre SOP Ľudské zdroje a JPD NUTS II – Bratislava Cieľ 3  je v štádiu vypracúvania prvých pracovných návrhov, pripravuje sa bez pomoci technickej asistencie. 
-	práce na programovom doplnku pre SOP Priemysel a služby boli čiastočne pozastavené z dôvodu dopracovania SOP. 
-	programový doplnok pre SOP Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka je rozpracovaný s pomocou technickej asistencie, je v štádiu diskusie s odbornými sekciami na MP SR. 
-	programový doplnok pre OP Základná infraštruktúra vypracúva za intenzívnej pomoci technickej asistencie osobitne podľa priorít zodpovedný rezort (MDPT SR, MŽP SR, MVRR SR). Programový doplnok je vypracovávaný na základe jednotnej schémy, ktorú vypracovala technická asistencia v spolupráci s MVRR SR. Pre prioritu 1 – Dopravná infraštruktúra boli práce na PD pozastavené v dôsledku prepracúvania OP. Pre prioritu 2 – Environmentálna infraštrukúra boli k 22. aprílu 2003 vypracované draftové verzie príslušných častí PD za jednotlivé opatrenia. Pre prioritu 3 – Lokálna infraštruktúra jednotlivé pracovné skupiny ku dňu 4. apríla 2003 zaslali svoje predbežné návrhy programových doplnkov. Na ich základe bola vytvorená prvá pracovná verzia. 
-	programový doplnok pre SPD Cieľ 2 – Bratislava je v štádiu spracovávania prvého návrhu programového doplnku, ktorý bude v krátkom období poskytnutý technickej asistencii na kontrolu a následnú konzultáciu.

Následne na programové doplnky by mal byť vypracovaný predbežný indikatívny zoznam projektov. 

Riziká: 
Pri neskorom vypracovaní programových dokumentov, ktoré sú strategickým materiálom pre ralizovanie projektov jednotlivých operačných programov a jednotných programových dokumentov nebude pripravený dostatočne rozsiahly zásobník projektov, ktorý zabezpečí primeranú absorbčnú kapacitu Slovenska pri čerpaní zo štruktrárlnych fondov. Ďaľšími závažnými rizikami sú:
-	včasná príprava monitorovacieho systému
-	príprava v oblasti štátnej pomoci a verejného obstarávnia
-	hľadanie zdrojov na „predfinancovanie“ projektov, ktoré negenerujú zisky
-	vypracovanie manuálov a kontrolných listov na všetkých úrovniach v procese prípravy a implementácie projektov

Existencia manuálov (postupov) je nevyhnutná z hľadiska určenia jednoznačnosti postupov a krokov v rámci celého procesu prijímania a realizovania projektov v programovacej a implementačnej fáze. Z pohľadu prípravy projektov je kvalitná príprava týchto dokumentov potrebná hlavne z dôvodu rýchleho, jednoznačného a transparentného určenia výstupov (výber projektu, vyhodnotenie kvality projektu, správne vyplnenie žiadosti, správne vyplnenie monitorovacej správy.... ) ako aj z časti rieši otázku zastupiteľnosti zamestnancov (podľa existujúceho manuálu ku konkrétnej činnosti je možné aj z menšími skúsenosťami a znalosťami pracovať na akceptovateľnej úrovni v prípade zastupujúceho/nového zamestnanca). Vzhľadom na fungovanie jednotlivých útvarov orgánov zodpovedných za programovanie a impelmentáciu ŠF a CF na všetkých úrovniach je nutné formálne (v písomnej forme) zdokumentovať úlohy, povinnosti a postupy tak, aby uvedená dokumentácia presne určovala postupnosť krokov, povinnosti a úroveň detailov od pridelenia úlohy až po jej dokončenie s presným určením pracovníka zodpovedného za vykonanie úlohy v danej kvalite (zapracované do opisu náplne pracovného miesta), určením zastupiteľnosti jednotlivých pracovníkov navzájom v rámci jedného útvaru. Jedná sa hlavne o:

-	Manuál projektového cyklu (v rámci ktorého by boli obsiahnuté postupy pre žiadateľov, ale aj pracovníkov relevantných útvarov používané pri hodnotení žiadostí, výbere žiadostí, kontrolné listy pre posudzovanie žiadosti – vypracovaný pre zamestnancov sprostredkovateľského orgánu pod riadiacim orgánom, pomocou ktorého sa  jednoznačne určí správnosť, oprávnenosť a vhodnosť podanej žiadosti, postupy pri monitorovaní  projektov)
 
-	 „Manuál interných postupov“ – zameraný na popis vnútorných úloh v pôsobnosti jednotlivých útvarov od pridelenia úlohy až po je vykonanie, opisy pracovných miest, zastupiteľnosť zamestnancov, následnosti krokov ...

Kohézny fond

Za jeho riadenie je zodpovedné MVRR SR. Kvôli vyjasneniu zodpovedností viažucich sa k jednotlivým funkciám vypracovala pracovná skupina (zástupcovia MF SR, MVRR SR, MDPT SR, MŽP SR a ich implementačných orgánov) tzv. audit trail, t.j. schému postupov a kontroly procedúr pre kohézny fond na úrovni inštitúcií.

V súčasnosti sa pripravuje Referenčný rámec pre Kohézny fond, ktorý je zložený z dvoch častí: Doprava (pripravuje MDPT SR) a Životné prostredie (pripravuje MŽP SR). Projekt, ktorý sa predloží EK na schválenie, musí byť jednoznačne v súlade s touto stratégiou. 

Inštitucionálna a personálna príprava

Na základe údajov, ktoré sú k dispozícii, možno stav inštitucionálnych príprav a administratívnej kapacity zhodnotiť len z kvantitatívneho hľadiska, a to na základe počtu pracovníkov, ktorí sú v súčasnosti zamestnaní na jednotlivých útvaroch, plniacich funkciu riadiacich, sprostredkovateľských a implementačných orgánov.
Stav riadiacich orgánov pre štrukturálne fondy 

Štruktúra inštitucionálneho zabezpečenia pre čerpanie zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu je uvedená v Prílohe č. 5. Uvedené informácie ukazujú spôsob rozdelenia zodpovedností a funkcií na úrovni centrálnej štátnej správy, ktorý bol v danej štruktúre zabezpečený ústrednými orgánmi štátnej správy (ÚOŠS) k 12. 5. 2003.

Základným nedostatkom prípravy inštitucionálneho zabezpečenia sú:
-	stav administratívnych kapacít v rámci vybudovaných štruktúr na národnej úrovni je nepostačujúci, nie sú naplnené limity pracovných miest určených pre jednotlivé jednotky
-	v prípade tréningových a školiacich aktivít v rámci vzdelávacích programov inštitúcií pre pracovníkov  v oblasti eurointegračného procesu a štrukturálnej politiky je ich efektívnosť znížená práve nedostatočným naplnením administratívnych kapacít 
-	nepravidelné informovanie o stave prípravy na štrukturálne fondy
-	neexistuje centrálna jednotka, ktorá by monitorovala postup prípravy SR  na štrukturálnu politiku  zo systematického hľadiska en bloc (Rámec podpory Spoločenstva, Jednotný programový dokument NUTS II, Bratislava Cieľ 2, Jednotný programový dokument NUTS II, Bratislava Cieľ 3, Kohézny fond, EDIS) ako aj monitorovanie realizácie čerpania z fondov EÚ ako celku, existencia Prípravného výboru pre štrukturálne fondy je bez reálnych výstupov na oficiálnej úrovni 
-	nie sú identifikované jednotky na úrovni regiónov, ktoré budú zodpovedné za koordináciu impelmentácie štrukturálnych fondov vo všetkých fázach projektového cyklu
-	neexistuje monitorovanie inštitucionálneho zabezpečovania pre prijímanie pomoci zo štrukturálnych fondov v regiónoch 

Navrhované riešenia:
1.	uloženie úlohy vedúcim úradov relevantných ÚOŠS v spolupráci s Úradom pre štátnu službu o neodkladnom naplnení pracovných miest  určených pre pracovníkov eurointegračného procesu 
2.	uložiť podpredsedovi vlády pre európsku integráciu, ľudské práva a menšiny ako národnému koordinátorovi zahraničnej pomoci, zabezpečiť monitorovanie stavu prípravy SR na čerpanie finančnej pomoci zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu,
3.	zriadenie monitorovacej jednotky ktorá bude zameraná na koordináciu prípravy na štrukturálne fondy EÚ (do vstupu) a monitorovanie realizácie prípravy projektov a  čerpania zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu (po vstupe) s úmerným zabezpečením administratívnych kapacít,
4.	uložiť ministrovi výstavby a regionálneho rozvoja SR zabezpečiť vypracovanie harmonogramu prípravy regiónov na čerpanie zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu,
5.	uložiť predsedom samosprávnych krajov  pravidelne informovať o stave prípravy regionálnych štruktúr na čerpanie zo štrukturálnych fondov:
•	koordinačnom/zodpovednom orgáne na regionálnej úrovni
•	stave napĺňania administratívnych kapacít uvedeného orgánu
•	vzdelávacích aktivitách v oblasti čerpania zo štrukturálnych fondov pre zodpovedných pracovníkov

Príprava zásobníka projektov pre štrukturálne fondy a Kohézny fond.

Príprava zásobníka projektov pre štrukturálne fondy je v súčasnej dobe zabezpečovaná predvstupovým nástrojom PHARE a to formou grantových schém, twiningových projektov a v rámci bilaterálnej spolupráce, ktoré budú slúžiť nielen ako nástroj využitia predvstupovej pomoci, ale aj ako praktická príprava na budovanie štruktúr a inštitúcií na čerpanie  prostriedkov zo štrukturálnych fondov. Jednotlivé podporené opatrenia sú uvedené         v Prílohe č. 2.

Príprava zásobníka projektov pre Kohézny fond je v súčasnej dobe zabezpečovaná predvstupovým nástrojom ISPA. Táto príprava spočíva vo vypracovaní projektov odbornej pomoci, ktorých alokácia je určená na vypracovanie finančné náročných žiadostí o finančnú podporu z Kohézneho fondu v súlade s národnými stratégiami a pravidlami EÚ. Stav prípravy zásobníka projektov pre Kohézny fond z predvstupového nástroja ISPA je uvedený     v Prílohe č. 3.

7. Aktuálne problémy v oblasti finančnej kontroly

Problematika finančnej kontroly sa delí nasledovné tri základné časti:
1.)	Externá finančná kontrola
2.)	Interná finančná kontrola
3.)	Ochrana finančných záujmov ES

Externá finančná kontrola

Externá finančná kontrola je vykonávaná Najvyšším kontrolným úradom SR. V tejto oblasti Slovenská republika nemá výraznejšie nedostatky.

Interná finančná kontrola

Terčom kritiky v oblasti finančnej kontroly je interná finančná kontrola. Koordinačným rezortom v tejto oblasti je Ministerstvo financií SR. Úspešnosť celého procesu zavádzania vnútorného  auditu na Slovensku v súčasnosti závisí od obsadzovania miest vnútorných audítorov, zabezpečenie technického vybavenia a kontinuálny a permanentný procesu vzdelávania. 

Je potrebné si uvedomiť, že nesplnenie minimálnych kritérií primeranej finančnej kontroly a vnútorného auditu znamená neudelenie akreditácie pre Rozšírený decentralizovaný systém riadenia (ang. skratka EDIS), ohrozenie možnosti čerpať pomoc z európskych fondov a vo všeobecnosti stratu dôveryhodnosti SR pred orgánmi Európskych spoločenstiev.

Legislatívne predpisy v oblasti finančnej kontroly

Základným legislatívnym predpisom v oblasti finančnej kontroly je zákon o č. 502/2001 Z.z. o finančnej kontrole a vnútornom audite. V rokoch 2002 - 2003 bol vypracovaný vykonávací predpis a postupy pre vykonávanie vnútorného auditu podľa uvedeného zákona. 

Ministerstvo financií SR bude v najbližšom období zodpovedné za vypracovanie návrhov vykonávacích predpisov  pre všetky orgány verejnej správy,  sledovanie ich implementácie a hodnotenie zhody ich činnosti v oblasti finančnej kontroly a vnútorného auditu.

V termíne do 31. marca 2004 je Ministerstvo financií SR zodpovedné za vybudovanie systému permanentného vzdelávania a certifikácie finančných kontrolórov.

Personálne otázky v oblasti internej finančnej kontroly

V oblasti internej finančnej kontroly boli na základe uznesení č. 702/2001 a 947/2002 vytvorené pracovné miesta pre internú finančnú kontrolu, ktorých obsadzovanie je nedostatočné. Problémy v personálnej oblasti internej finančnej kontroly sú totožné v problémami administratívnych kapacít. Nedarí sa obsadzovať vytvorené pracovné miesta v tejto oblasti a aj v prípade v súčasnosti obsadených pracovných miest hrozí v dôvodu nízkeho finančného ohodnotenie odchod zamestnancov (návrh na riešenie uvedeného problému je súčasťou časti o administratívnych kapacitách). 

V súčasnosti vnútorný audit na ústredných orgánoch je prevažne predstavovaný jednočlennými útvarmi vnútorného auditu.  Z toho dôvodu je nevyhnutné:
-	zamestnať viac vnútorných audítorov so širším rozsahom zručností;
-	zabezpečiť, aby vykonávanie vnútorného auditu bolo zabezpečené aj v prípade neprítomnosti niekoľkých vnútorných audítorov, prípadne po ich odchode; 
-	vytvoriť takú štruktúru útvaru vnútorného auditu, ktorá by vnútorným audítorom umožňovala profesionálny postup; 
-	nadobúdať skúsenosti a ďalej ich odovzdávať, čím by sa zlepšila kvalita výstupov útvarov vnútorného auditu. 

Zistenia SIGMY pre oblasť vnútorného auditu

V rámci vykonávania odbornej pomoci v oblasti verejnej vnútornej finančnej kontroly organizáciou SIGMA boli zistené neprijateľné nedostatky v nábore vnútorných audítorov, platy na úrovni vážne odporujúcej získavaniu vhodných ľudí a vedúcej k strate ľudí zamestnaných v súčasnosti a pracovné podmienky, ktoré neberú do úvahy poslanie vnútorného audítora. Prístup k vnútornému auditu je v súčasnosti založený na tradičnom spôsobe kontrolnej práce. Z toho dôvodu vzniká potreba zaviesť nové, rozdielne metódy práce pri vykonávaní auditu.

Z toho dôvodu je nutné v čo najkratšom období realizovať nasledovné opatrenia: 
1.	prijať moderný prístup k vnútornému auditu; 
2.	dosiahnuť významnú nezávislosť vnútorného auditu;
3.	dosiahnuť optimálnu kapacitu  ľudských zdrojov na umožnenie napredovania;
4.	vytvoriť efektívnu štruktúru vnútorného auditu.

Ochrana finančných záujmov ES

V tejto oblasti Slovenská republika zriadila kontaktný bod pre OLAF (útvar Európskej komisie na ochranu finančných záujmov ES, boj proti korupcii a podvodom), ktorý je organizačnej začlenený pod Sekciu kontroly Úradu vlády SR. 

V priebehu roku 2003 je potrebné zrealizovať v oblasti ochrany finančných záujmov ES nasledovné opatrenia:
1.	zabezpečiť obsadenie pracovných miest kontaktného bodu pre OLAF,
2.	prijať právnu úpravu, ktorá vytvorí dostatočný právny rámec pre uloženie povinnosti všetkým dotknutým subjektom spolupracovať s kontaktným útvarom OLAF (novela zákona o kontrole v štátnej správe).

Vláda SR dňa 28. mája 2003 schválila uznesením č. 406/2003 materiál “Správa o zavádzaní vnútorného auditu v Slovenskej republike, ktorá vyššieuvedené problémy rieši. Ďalšie opatrenia v oblasti zavádzania vnútorného auditu sú zahrnuté v materiáli “Prioritné úlohy vlády SR na rok 2003”. 

Predkladaný materiál rieši problémy v oblasti administratívnych kapacít, ktoré sa priamo týkajú problematiky zavádzania vnútorného auditu v Slovenskej republike.  

Návrh opatrení v oblasti finančnej kontroly:

-	V oblasti administratívnych kapacít urýchlenie obsadiť voľné pracovné miesta v oblasti vnútornej finančnej kontroly na jednotlivých ministerstvách a ústredných orgánoch štátnej správy a oblasti ochrany finančných záujmov ES (centrálny kontaktný útvar OLAF na ÚV SR), ktoré boli vytvorené uzneseniami vlády SR č. 702/2001 a 947/2002.

-	Urýchlene vybudovať a realizovať systém permanentného vzdelávania finančných kontrolórov a vnútorných audítorov.

-	Vypracovať novelu zákona č. 10/1996 Z. z. o kontrole v štátnej správe v znení neskorších predpisov vytvárajúcu  právny rámec pre spoluprácu orgánov štátnej správy s centrálnym kontaktným útvarom OLAF v Slovenskej republike.

-	Vypracovať príslušné metodické materiály z oblasti finančného riadenia a kontroly prostriedkov zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu.

8. Projekt informovania partnerov vlády SR a odbornej verejnosti

Vstup Slovenska do Európskej únie je jedným z programových cieľov vlády Slovenskej republiky a jeho naplnenie patrí k hlavným prioritám vlády SR v tomto volebnom období. Všetky prieskumy verejnej mienky uskutočnené v posledných rokoch potvrdzujú pevné prointegračné postoje slovenského obyvateľstva. Podpora integrácie je stabilná.  

Aj po uskutočnení referenda o vstupe SR do EÚ je potrebné pokračovať v informačnej kampani, ktorá pripraví kvalifikovanú odbornú a laickú verejnosť na členstvo Slovenska v EÚ a osvetlí princípy fungovania únie. Dostatok informácií o vstupe Slovenska do EÚ má, na základe  výsledkov prieskumu Štatistického úradu SR z apríla 2003, 39 % oslovených a nespokojnosť s úrovňou informovanosti vyjadrilo 49 % respondentov.

Hlavným cieľom informačnej kampane je pripraviť verejnosť na vstup a členstvo SR v Európskej únii a to predovšetkým v týchto aspektoch: 

-	informovanie o právach a záväzkoch vyplývajúcich z členstva v EÚ;
-	informovanie o výhodách a nevýhodách vyplývajúcich z členstva;
-	poskytovanie odborných informácií v oblastiach vykazujúcich najväčšie obavy obyvateľov SR zo vstupu SR do EÚ;
-	tematické oblasti súvisiace so vstupom SR do EÚ, o ktorých pociťujú občania najväčší nedostatok informácií;
-	zvýšenie úrovne informovanosti o EÚ, jej histórii, štruktúrach a rozhodovacích mechanizmoch, ako aj reformnom procese, ktorý práve prebieha;
-	priblíženie životného štýlu súčasných členských štátov EÚ, úrovne ich hospodárstiev a ich vývoj po začlenení sa do EÚ;
-	informovanie o živote a pracovnom pôsobení v Európskej únii po vstupe SR do EÚ.

Obsah informačnej kampane sa zameriava na šírenie nasledovných informácií : 
-	najväčšie prínosy a riziká  integrácie SR do EÚ;
-	dohody a záväzky, ktoré pri uskutočňovaní integrácie boli vykonané a ktoré SR bude plniť a dôsledky a zmeny, ktoré prinesú;

-	dôsledky vstupu SR do EÚ : 
-  na životnú úroveň obyvateľov
-  na vývoj nezamestnanosti
-  na ďalší hospodársky rozvoj krajiny
-  na rozvoj poľnohospodárstva	
-  na konkurencieschopnosť našich výrobkov
-  na možnosti našich občanov pracovať v niektorej krajine EÚ
-  na  medzinárodné postavenie Slovenska.

-	informácie o rozhodovacích mechanizmoch Európskej únie;
-	informácie o finančnej predvstupovej pomoci EÚ pre SR (program PHARE, ISPA, SAPARD) a programoch v rámci členstva v EÚ (štrukturálne fondy a kohézny fond);
-	informácie o životnej úrovni v EÚ a výhodách vyplývajúcich z členstva na konkrétnych príkladoch z členských štátov EÚ.
V súvislosti s poskytnutím uvedených informácií občanom je dôležité, aby sa podporila  široká celospoločenská diskusia o vstupe SR do EÚ. Táto diskusia bude viesť k zvýšeniu záujmu verejnosti o danú problematiku a k lepšiemu uvedomeniu si všetkých prínosov a rizík vyplývajúcich zo vstupu. 

Súčasťou informačnej kampane budú informačné aktivity pre odbornú a laickú verejnosť vo všetkých regiónoch Slovenska. Jednou z prioritných tém budú informácie o možnostiach a spôsoboch čerpania zdrojov pre rozvoj regiónov zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu s cieľom zabezpečenia ich efektívneho využívania po vstupe SR do EÚ. 

ÚV SR bude koordinačným pracoviskom informačnej kampane. Aktivity informačnej kampane bude zabezpečovať v partnerstve so ZMOS, ÚMS, SOPK, KOZ, VŠ a AZZZ a ďalšími vládnymi a mimovládnymi organizáciami.

Cieľom informačnej kampane je zvýšenie úrovne informovanosti slovenskej verejnosti o integrácii Slovenskej republiky do Európskej únie a o dôležitých otázkach súvisiacich s členstvom SR v EÚ z hľadiska výkonu profesie, osobnostného rozvoja štúdiom a cestovaním, kultúrneho bohatstva ako aj uplatňovania  princípov demokracie a ľudských práv.

9.   Koncepcia komplexnej prezentácie  Slovenskej republiky ako členskej krajiny EÚ

Koncepcia komplexnej prezentácie  Slovenskej republiky ako členskej krajiny EÚ

Zámerom projektu je vytvorenie koncepcie kompletnej prezentácie Slovenskej republiky v zahraničí, ktorá by mala je zvýšiť informovanosť obyvateľov v zahraničí a v krajinách EÚ o Slovensku ako o budúcom členovi Európskej únie.

Už od vzniku samostatnej Slovenskej republiky chýba systematické a dlhodobé budovanie imidžu krajiny a nedostatočná prezentácia štátu na politickej, ekonomickej a kultúrnej úrovni. Slovenská republika dlhodobo podceňovala  význam pozitívneho obrazu krajiny v zahraničí čo mala priamy dopad na výšku zahraničných investícií, export, cestovný ruch a postavenie krajiny v celosvetovom meradle.

V Slovenskej republike existuje niekoľko agentúr na podporu cestovného ruchu ako napríklad Slovenská agentúra cestovného ruchu so sídlom v Banskej Bystrici, alebo uznesením vlády Slovenskej republiky č. 738 z 15. augusta 2001 bola schválená koncepcia Rozvojového programu externej integračnej komunikačnej stratégie v pôsobnosti Ministerstva zahraničných, ktorá bola  novým uznesením vlády SR č. 1039 z 18.9. 2002 zmenená  a komunikačná stratégia by mala byť realizovaná pomocou profesionálnych agentúr. Všetky tieto zámery sa orientujú len na parciálne ciele a to buď na cestovný ruch, alebo kultúrne aktivity. Výber agentúr je časovo náročný proces a rozdrobenie agendy medzi niekoľko agentúr neprospieva koordinácii a naplneniu zámeru komunikačnej stratégie Slovenskej republiky.

Úlohou koncepcie bude nájsť najvhodnejšiu formu prezentácie SR v zahraničí z pohľadu koordinovanosti činnosti smerom do zahraničia, hlavne v krajinách EÚ, vo všetkých oblastiach záujmu (ekonomických, vedeckých kultúrnych, informačných...).

Spolková republika Nemecko v snahe napomôcť vzniku agentúry na komplexnú prezentáciu Slovenskej republiky v zahraničí poskytlo v rámci  bilaterálnej pomoci technickú asistenciu na identifikovanie prioritných oblastí, skupín a krajín.

Ďalšia podpora Spolkovej republiky Nemecko je podmienená získaním finančných prostriedkov z iných zdrojov (domácich aj zahraničných). Odbor zahraničnej pomoci Phare v spolupráci s technickou asistenciou poskytnutou z nemeckej bilaterálnej spolupráce vypracováva projekt  na získanie finančných prostriedkov z programu Phare, ale aj v rámci bilaterálnej spolupráce s Dánskym kráľovstvom.

Boli identifikované prioritné krajiny Európskej únie v ktorých by sa začala realizovať prvá fáza projektu: Nemecko, Rakúsko, Taliansko, Francúzsko a Veľká Británia s ktorými má Slovenská republika nadviazané veľmi dobré obchodné vzťahy a ktoré patria k najväčším investorom v našej krajine. 

Návrh riešenia:

1.	Vypracovanie projektov na dodatkové financovanie v rámci bilaterálnej spolupráce medzi SR a krajinami EÚ, alebo v rámci štruktúrnych fondov (Európsky fond regionálneho rozvoja).
2.	Vypracovanie koncepcie komplexnej prezentácie Slovenskej republiky v zahraničí do 1. septembra 2003

10.	Práca s verejnou mienkou, 
Informačná kampaň o prínosoch a rizikách vstupu SR do EÚ

Práca s verejnou mienkou

Ako už bolo konštatované, prieskumy verejnej mienky pravidelne potvrdzujú stabilnú podporu slovenského obyvateľstva integrácii Slovenskej republiky do Európskej únie, ktorú je potrebné udržať. V súvislosti s uskutočňovaním predreferendovej kampane o vstupe SR do EÚ zároveň stúpa záujem občanov získať informácie o problematike vstupu SR do EÚ, pričom sa prejavuje aj ich mierna nespokojnosť so získanými informáciami (Zdroj: ŠÚ SR, apríl 2003). Občania sa krátko pred vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie vo zvýšenej miere zaujímajú nielen o výhody členstva, ale aj o nevýhody, ktoré so sebou vstup prinesie. Práca s verejnou mienkou musí tieto nevýhody vstupu občanom dostatočne v predstihu osvetliť a zdôvodniť, aby sa slovenská verejnosť vyhla tzv. sklamaniu z integrácie, aké nastalo napr. v prípade verejnosti vo Švédsku. 

Za najželanejší zdroj svojich informácií o integrácii SR do EÚ považuje väčšina slovenskej verejnosti verejnoprávnu televíziu (66%), súkromné televízie (49%), verejnoprávny rozhlas (35%) a tlačené médiá (33%) – (Zdroj: ŠÚ SR, apríl 2003). 

Z uvedeného vyplýva nezastupiteľnosť masmédií ako informačných kanálov pre slovenskú verejnosť a potreba sústrediť na tieto kanály ťažisko práce s verejnou mienkou v oblasti integrácie SR do EÚ. V kombinácii s faktom, že viac ako polovica občanov (58%) SR sa cíti stále nedostatočne informovaná o problematike vstupu SR do EÚ (Zdroj: ŠÚ SR, apríl 2003), je potrebné výrazne zvýšiť intenzitu informovania verejnosti v masmédiách o tejto problematike. 

Informačná kampaň o prínosoch a rizikách vstupu SR do EÚ

Úrad vlády SR realizuje na základe Uznesenia vlády SR č. 319/1999 Komunikačnú stratégiu vlády SR pre prípravu obyvateľstva na členstvo SR v EÚ. Vláda SR sa tak rozhodla uskutočňovať efektívnu komunikačnú politiku smerom dovnútra krajiny, ide o internú komunikačnú stratégiu. Súčasťou uvedeného dokumentu je aj Informačná kampaň o prínosoch a rizikách vstupu SR do EÚ, ktorý bude predložený na rokovanie vlády SR do 15. júna 2003.

V nadväznosti na túto skutočnosť sa v rámci pokračovania informačnej kampane o prínosoch a rizikách vstupu Slovenskej republiky do Európskej únie počíta s vysielaním televíznych a rozhlasových informačných blokov vo verejnoprávnych a súkromných médiách, zabezpečením vysielania diskusných a publicistických relácií o EÚ a zabezpečením periodického vychádzania tematických príloh o EÚ v najčítanejších denníkoch SR. Dôležité je pravidelné a dôkladné informovanie novinárov prostredníctvom tlačových správ a tlačových konferencií. Úrad vlády SR zároveň usporiada pre novinárov informačný poldeň so zameraním na poskytnutie základných informácii o integrácii SR do EÚ s cieľom zabezpečiť kvalifikovanosť ich spravodajstva, kde im budú  poskytnuté aj informačné materiály zaoberajúce sa problematikou integrácie. 

Prieskumy verejnej mienky ďalej poukazujú na úmerné stúpanie miery sledovanosti informačnej kampane a rovnako miery spokojnosti so získanými informáciami v závislosti od  zvyšujúceho sa vzdelania respondentov. Pokračovanie informačnej kampane preto  zvolí okrem iného aj formy prístupné  nižším vzdelanostným skupinám na dosiahnutie určitej minimálnej úrovne informovanosti celej slovenskej verejnosti. Táto minimálna miera informovanosti je nevyhnutná,  aby mohli všetci občania po vstupe SR do EÚ začať využívať príležitosti, ktoré im členstvo v EÚ poskytne . Prístupné formy budú spracované v spolupráci s PR odborníkmi. 

Kladné skúsenosti v oblasti priaznivého pôsobenia na verejnú mienku má Úrad vlády SR so spoluprácou s mimovládnymi organizáciami. V tejto spolupráci sa bude pokračovať aj počas pokračovania informačnej kampane a budú vyčlenené finančné prostriedky na podporu informačných a vzdelávacích aktivít mimovládnych organizácií v regiónoch Slovenska. 

Informačná kampaň o prínosoch a rizikách vstupu Slovenskej republiky do Európskej únie bude realizovaná od 1. augusta do 30. apríla 2004.

Bude prebiehať v 2 rovinách :

1. všeobecná rovina – bude zameraná na aktivity ZMOS, 8 VÚC, KOZ, AZZZ, SOPK a ďalší partneri. Uvedená rovina bude realizovaná na základe dokumentu Informačná kampaň o prínosoch a rizikách vstupu SR do EÚ, ktorý bude predložený na schválenie vládou SR do 15. júna 2003.

2. odborná rovina  - servis poskytovania informácií pre prípravu a manažovanie projektov sa uskutočnia prostredníctvom sietí informačných a poradenských regionálnych kancelárií.

a.) oblasť regionálneho rozvoja, štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu sa bude realizovať cez Regionálne rozvojové agentúry po celom Slovensku  RRA (zoznam v prílohe č. 8)

b.) oblasť pôdohospodárstva cez agentúry SAPARD a jej regionálne pracoviská (príloha č. 10) a prostredníctvom regionálnych odborov Ministerstva pôdohospodárstva SR (príloha č. 9) a Agroinštitút Nitra,

c.) oblasť malého a stredného podnikania cez siete BIC (podnikateľské informačné centrá), RPIC ( regionálne a poradenské informačné centrá ) – zoznam v prílohe č. 8.

Uvedené organizácie sa budú chápať ako takzvané centrá prvého kontaktu.

V rámci fungovania informačnej kampane cez uvedené agentúry sa vytvorí určitý informačný sieťový systém a OKSAV pri SEZ ÚV SR vytvorí spoločné logo EURO-INFO do 15. júla 2003.
Zoznam horeuvedených informačných sietí a ich činnosť sa bude pravidelne zverejňovať cez médiá.

Najpálčivejšie problémy:
-	je potrebné zvýšiť úroveň informácií obyvateľstva o vstupe SR do EÚ, aby občania mali informácie, ako využívať výhody vstupu a aby sa tak predišlo nerealistickým očakávaniam verejnosti a následnému sklamaniu. Problémom pri zvyšovaní informovanosti verejnosti je najmä nezáujem jej veľkej časti o aktívne vyhľadávanie informácií.

Návrh na riešenie:
Je potrebné využiť vo zvýšenej miere také informačné kanály, pri ktorých je občan interaktívnym partnerom pri prijímaní informácií. Ide najmä o rozhlas a televíziu, v ktorých je nutné dosiahnuť zvýšený objem vysielania programov určených širokej verejnosti, ktoré sa dotýkajú problematiky vstupu SR do EÚ. Tento cieľ sa bude synergicky dosahovať pomocou vysielania televíznych a rozhlasových informačných blokov vo verejnoprávnych a súkromných médiách, zabezpečením vysielania diskusných a publicistických relácií o EÚ na jednej strane a  spoluprácou s novinármi na strane druhej a formou vzdelávacích aktivít prostredníctvom príslušných mimovládnych organizácií v regiónoch Slovenska.   

V oblasti informačnej kampane bude pripravený samostatný materiál, ktorý bude riešiť problematiku informovania o prínosoch a rizikách vstupu SR do EÚ.  

Zhrnutie najdôležitejších problémov a návrhy na riešenie z oblasti prípravy Slovenska na čerpanie finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu

Problematické okruhy čerpania predvstupových fondov

Príčinou nedostatočného a nekvalitného programovania je:

•	zodpovednosť za prípravu projektov (programovanie) nesú jednotlivé rezorty prostredníctvom svojich sektorových koordinátorov, ktorí majú priamo podliehať ministrom, resp. vedúcim ústredných orgánov štátnej správy.
•	fluktuácia pracovníkov neumožňuje rezortom plné a efektívne využitie poznatkov získaných  v rámci poskytnutých školení.
•	opomínanie rizík a podmienok projektu, nevhodné indikátory dosahovania cieľov, nepresná a nejednoznačná definícia cieľov, nedostatočná koordinácia programovania a implementácie zo strany prijímateľov predvstupovej pomoci (v prevažujúcej miere ÚOŠS).

Kontrahovanie 

V rámci implementácie programu PHARE predstavuje oneskorené kontrahovanie (uzatváranie zmlúv na základe verejného obstarávania) závažný problém, ktorý je spôsobený najmä nedodržaním termínov predkladania tendrovej dokumentácie (technických špecifikácii a zadávacích podmienok) príjemcami pomoci. Predloženie týchto dokumentov je pritom nevyhnutným predpokladom pre vyhlásenie výberového konania. Neskoré predloženie uvedených dokumentov spôsobuje odklad vypísania výberového konania, resp. v prípade výskytu problému a zrušenia výberového konania nie je z časových dôvodov možné verejnú súťaž opakovať. Finančné prostriedky musia byť v takýchto prípadoch vrátené Európskej komisii ako nenakontrahované. 

Za prípravu dokumentov pre vyhlásenie výberového konania je zodpovedný príjemca pomoci reprezentovaný príslušným sektorovým koordinátorom. Za kontrolu a dohľad nad prípravou  technických špecifikácii a zadávacích podmienok však v konečnom dôsledku zodpovedajú príslušní ministri a vedúci ústredných orgánov štátnej správy.

Treba však zdôrazniť, že základná príčina oneskoreného kontrahovania projektov PHARE spočíva v nedostatkoch v programovaní, najmä v nedostatočnej vnútrorezortnej koordinácii programovania a implementácii zo strany rezortov, v príprave projektov systémom zdola nahor mladšími pracovníkmi bez dostatočného zapojenia riadiacej zložky, t.j. sektorových koordinátorov zahraničnej pomoci, starších programových pracovníkov a vyššieho manažmentu rezortu. 

Predloženie a schválenie projektov pri nezabezpečených podmienkach realizácie (napr. vysporiadanie vlastníctva pozemkov, stavebné povolenia) a nedostatočná zaangažovanosť zodpovedných inštitúcií v implementácii projektov (napr. dlhodobo neobsadené pozície projektových manažérov) budú pravdepodobne predstavovať závažné problémy aj v kontrahovaní finančných memoránd 2002 a 2003. 

Dôležitú súčasť projektového cyklu programov predvstupovej pomoci predstavujú monitorovanie  a  priebežné hodnotenie, ktoré poskytujú spätnú väzbu o efektívnosti využívania fondov.

V prípade monitorovania projektov predvstupovej pomoci PHARE sa opakujú nedostatky, ktoré sú spôsobené neschopnosťou vypracovať kvalitné a včasné monitorovacie správy (neúplné a nekompletné údaje, nedostatočná analýza problémov, ktoré sa počas implementácie vyskytujú.

Návrhy na riešenie:
•	dodržiavanie Všeobecnej koordinačnej smernice
•	dodržiavanie nariadenia vlády SR č.  1164 /2001 k pokynom pre hospodárenie s finančnými prostriedkami pre realizáciu programu PHARE 

Problematické okruhy prípravy na čerpanie zo štrukturálnych fondov

1.	medziministerská koordinácia – koordinácia relevantných ministerstiev ministerstvom výstavby na horizontálnej úrovni zlyháva – rezortizmus, nespolupráca, i keď nie úmyselná. Príliš veľa „dohliadajúcich“ orgánov, neprehľadné – prípravný výbor, monitorovacie výbory, ministerské rady.... Prípravný výbor bez reálnych výstupov. Chýba nadrezortný koordinátor, kompetentná riadiaca sila, ktorá by celú mašinériu usmerňovala na politickej a realizačnej úrovni.
•	Potreba zjednodušiť, sprehľadniť štruktúru dohliadajúcich orgánov, stanoviť jeden zodpovedný orgán (Ministerská rada pre európske záležitosti). Zvážiť možnosť stanoviť PPVEI ako nadrezortného koordinátora. Podmienka: zmena kompetenčného zákona. 

2.	chýba stratégia postupu prípravy, riadiaci pracovníci odborne i manažérsky zdatní schopní prijať zodpovednosť za vytýčenie stratégie a za jej realizáciu.
•	preveriť schopnosti riadiacich pracovníkov (na základe posúdenia ich doterajších výsledkov), urobiť riadiacich pracovníkov priamo zodpovednými za riešenie konkrétnej úlohy, možnosť pre ministrov využiť priamu finančnú motiváciu – dopredu sa zaviazať k vyplateniu adekvátnej finančnej odmeny – a to výlučne v prípade včasného a kvalitného splnenia úlohy - pre zodpovedného pracovníka a jeho tím.

3.	prebudovávanie administratívnych štruktúr, nedostatočne naplnené kapacity. Vysoká fluktuácia a s tým súvisiaca nedostatočná odbornosť pracovníkov. Na druhej strane, dochádza k neustále sa opakujúcej situácii, keď sa prijímajú noví pracovníci a súčasní pracovníci zostávajú bez skutočného výkonu na miestach, ktorých existencia stratila vzhľadom na presun kompetencií opodstatnenie. Samotné ministerstvá nemajú prehľad o svojich rezervách. 
•	Systémové riešenie by malo spočívať vo vykonaní auditov ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy ohľadne ich pripravenosti z hľadiska fungovania v podmienkach EÚ s dôrazom na štruktúry zapojené do čerpania prostriedkov zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu. Na základe analýzy situácie a základných organizačných nedostatkov a rezerv navrhnúť spôsob ich odstránenia. 
•	Vzhľadom na súčasnú situáciu na ministerstvách, ktoré disponujú nadbytočnými pracovníkmi, je potrebné riešiť nedostatok zamestnancov najmä rušením nepotrebných štruktúr - čo sa v súčasnosti deje, avšak spolu s kompetenciami sa musí udiať i presun pracovníkov a tým dôjde i k určitému riešeniu nedostatku pracovníkov z vlastných zdrojov. 
•	Nevyhnutná je stabilizácia kvalifikovaných a skúsených pracovníkov,  a to priamym dopadom výsledkov ich činnosti na ich finančné ohodnotenie.

4.	problémy so schémami štátnej pomoci, ktoré doteraz neboli EK notifikované (tj. SR môže doteraz stále pracovať len na báze „de minimis“ (max. 100 000 eúr/ 3 roky) – čo je pre efektívne čerpanie prostriedkov zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu neprijateľné. 
•	ako prioritu v tejto oblasti uskutočniť transformáciu Úradu pre štátnu pomoc a zabezpečiť obsadenie tejto oblasti kvalifikovanými pracovníkmi. 
•	koncentrovať sa na prepracovanie schém štátnej pomoci v súlade s požiadavkami EK tak, aby mohli byť v čo najkratšom čase notifikované. 

5.	chýba správne vytýčenie priorít a určenie kapacít na ich realizáciu. Podľa EK je veľa rozdrobených priorít, na ktorých realizáciu nie sme pripravení. Uvedomiť si, že SR bude mať na ich realizáciu v skutočnosti iba dva roky. Potom ďalšie programovacie obdobie. Celkovo bez akejkoľvek stratégie, čo chce SR pomocou stanovených priorít dosiahnuť. 
-	príliš vysoké percento ŠF vyčlenené na rozvoj vidieka (dvakrát toľko, ako je v členských krajinách obvyklé) – oprávnená obava, že tieto prostriedky nebudeme schopní využiť, keďže ani v rámci SAPARD sme doteraz neboli schopní takmer žiadne prostriedky vyčerpať.
-	Operačný program Základná infraštruktúra – MŽP má zámer využiť ŠF v sektore odpadového hospodárstva, pričom na to nie je vytvorené prostredie a podmienky – a ani sa vytvoriť nestihne (nie sú skúsenosti s projektmi odpadového hospodárstva)
•	zreálnenie priorít na základe posúdenia pripravenosti SR konkrétnu prioritu realizovať. Stiahnuť zdroje z priorít, kde existuje oprávnená obava, že nebudú realizované v plnej miere do prioritných oblastí, ktoré dokážu tieto zdroje skutočne absorbovať (dopravná infraštruktúra). Prerozdeliť prostriedky zo štrukturálnych akcií na iné priority. 
•	čo sa týka rozdrobenosti priorít, môže znamenať pre SR určitú výhodu v tom, že bude zabezpečená rôznorodosť projektov a tým pádom možnosť zapojiť sa pre čo najširší okruh subjektov. Odlišné základné ciele NRP. Európska komisia chápe NRP ako  národnú stratégiu rozvoja, SR ako strategický dokument potrebný pre zabezpečenie čerpania prostriedkov zo ŠF a KF.

6.	otázka kofinancovania – chýba predstava o jeho zabezpečení
•	V náväznosti na úlohu pre MF SR v spolupráci s ostatnými ministerstvami zostaviť predbežný odhad dopadu vstupu na štátny rozpočet (uzn. č. 46/2003, bolo splnené 30. 4. 2003 ako informácia na vláde) jasne deklarovať Európskej komisii schopnosť Slovenskej republiky zabezpečiť kofinancovanie zo štátneho rozpočtu v primeranej výške. 
•	Vytvoriť finančný mechanizmus (mäkká úverová schéma) prostredníctvom napr. Slovenskej záručnej a rozvojovej banky, na predfinancovanie realizácie projektov zo ŠF a KF.
•	Verejné obstarávanie – v súvislosti s novelizáciou zákona o verejnom obstarávaní a zmenou pravidiel vzniká potreba preškoliť certifikovaných verejných obstarávateľov.

7.	otázka prípravy projektov – v regiónoch ešte stále nepracujú tzv. „project promoters“, aby mala SR dostatok projektov. Centrá prvého kontaktu – neexistuje žiadne prepojenie medzi nimi – vlastné siete RPIC-BIC, RRA, CPK, regionálne agentúry SAPARD, pričom každá pracuje pod iným ÚOŠS. Potenciálni príjemcovia podpory nevedia, na koho sa obrátiť, ak majú projekt a chcú čerpať pomoc zo ŠF.
•	komunikačná stratégia
•	Euro-info logo, spoločné pre tieto centrá.

8.	twinning – otázka nástupcov. Po odchode twinningových partnerov SR ostane bez odborníkov v danej oblasti. 
•	 riešenie spočíva vo výchove twinningových nástupcov. Twinningovému partnerovi by mala byť daná možnosť vybrať si zo svojich spolupracovníkov svojho nástupcu – resp. nástupcov, ktorých by počas svojho pôsobenia prakticky vyškolil. Títo ľudia by mali byť systémovo motivovaní k zotrvaniu na danom poste počas trvania spolupráce s twinningovým partnerom a po jeho skončení – a to finančne a výhľadovo kariérne. 

9.	vytvorenie manuálov – nevyhnutnosť vypracovania manuálov z dôvodov určenia jednoznačnosti postupov a kompetencií na všetkých úrovniach zodpovedných inštitúcií najneskôr do 5 mesiacov (rieši to uznesenie vlády SR č. 423/2003 z 28. mája 2003 k správe o súčasnom stave prípravy na štrukturálne fondy a Kohézny fond a harmonogram ďalšieho postupu)

10.	Potreba začať už v roku 2004 uvažovať perspektívne o finančnom rámci na roky  2007 – 2013. V roku 2005 – vyhodnotiť implementáciu CSF a zvážiť možnosť prístupu k čerpaniu ŠF a KF prostredníctvom SPD.