Informácia o predložení kandidatúry Slovenskej republiky do Výkonnej rady UNESCO na roky 2009 – 2013

Ministerstvo zahraničných vecí informuje, že Slovenská republika predložila kandidatúru do Výkonnej rady Organizácie pre výchovu a vzdelávanie, vedu a kultúru (UNESCO) na roky 2009 – 2013. Voľby sa uskutočnia počas 35. zasadnutia Generálnej konferencie UNESCO v Paríži v októbri 2009. 

Zámer Slovenskej republiky uchádzať sa o členstvo vo Výkonnej rade UNESCO (ďalej Výkonná rada) je obsiahnutý v Zameraní zahraničnej politiky Slovenskej republiky na rok 2008, ktoré schválila vláda Slovenskej republiky svojím uznesením č. 156/2008 z 5. marca 2008. V bode B.1. citovaného uznesenia vláda uložila ministrovi zahraničných vecí „...zabezpečiť dôsledné plnenie zamerania“. Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky predložilo všetkým členským štátom UNESCO (193) oficiálnu verbálnu nótu informujúcu o kandidatúre Slovenskej republiky do Výkonnej rady vo februári 2009. 

S predložením kandidatúry Slovenskej republiky do Výkonnej rady sa počítalo už v Zameraní zahraničnej politiky Slovenskej republiky na rok 2007, schválenom uznesením vlády Slovenskej republiky č. 101/2007 zo 7. februára 2007. Vo voľbách v roku 2007 Slovenská republika kandidatúru síce predložila, ale takticky sa rozhodla na nej netrvať a presunula ju na rok 2009, vzhľadom na zložitú situáciu vo volebnej skupine, do ktorej Slovenská republika patrí.

Kandidatúra Slovenskej republiky do Výkonnej rady UNESCO má veľký celospoločenský význam. Členstvo v hlavnom politickom orgáne UNESCO považujeme za dôležitý zahraničnopolitický cieľ a spolu so snahou o členstvo v ECOSOC a Výkonnej rade ICAO za prioritu Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky na rok 2009 v oblasti kandidatúr. Pôsobenie vo Výkonnej rade bude príležitosťou na presadzovanie zahraničnopolitických záujmov Slovenskej republiky a umožní priamu účasť na prijímaní rozhodnutí v konkrétnych oblastiach pôsobnosti UNESCO. Členovia Výkonnej rady tvoria de facto „1. triedu“ štátov v rámci UNESCO, keďže Generálna konferencia UNESCO rozhodnutia prijaté Výkonnou radou v podstate len formálne potvrdzuje.  

Členstvo a najmä aktivita vo Výkonnej rade sa môže stať dôležitým nástrojom celkového medzinárodného pôsobenia Slovenskej republiky a jej odborníkov v oblastiach, v ktorých pôsobí UNESCO, čo má význam pre všetky zainteresované štátne aj neštátne subjekty. Podporí aj celkovú dynamiku vzťahov Slovenskej republiky s UNESCO a tými medzinárodnými štruktúrami, ktoré s UNESCO spolupracujú na konkrétnych programoch.

UNESCO má 193 členských a 6 pridružených krajín. Vo Výkonnej rade je 58 členov volených na štvorročné obdobie. V záujme zabezpečenia kontinuity je každé dva roky volená len jedna tretina členov. Slovensko je zaradené do druhej (II.) volebnej skupiny zo šiestich existujúcich regionálnych skupín. Táto volebná skupina je zložená z 25 štátov strednej a východnej Európy a vo Výkonnej rade UNESCO má vyčlenených 7 miest. Vo voľbách na 35. zasadnutí Generálnej konferencie UNESCO bude II. volebná skupina obsadzovať tri uvoľňujúce sa miesta. V súčasnosti sú známi štyria kandidáti (Uzbekistan, Slovenská republika, Bielorusko a Čierna Hora) na tri uvoľňované miesta. Možno predpokladať, že kandidátov bude viac, keďže podľa pravidiel UNESCO môže štát kandidatúru predložiť, aj bezprostredne pred voľbami. 

Presadzovanie kandidatúry Slovenskej republiky do Výkonnej rady v období do októbra 2009 nebude mať vplyv na výdavkovú časť štátneho rozpočtu. Náklady s tým spojené budú zabezpečené z rozpočtu Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky. 

V predvolebnej kampani sa počíta so zvýšením diplomatických aktivít a spoločenských a kultúrnych aktivít zástupcov najviac zainteresovaných rezortov. MZV SR prostredníctvom diplomatických misií už požiadalo členské štáty UNESCO o podporu kandidatúry (verbálna nóta s Aide-mémoire). V Paríži rovnaké aktivity vyvíja aj Stála delegácia Slovenskej republiky pri UNESCO. Počas zasadaní Výkonnej rady UNESCO v Paríži (apríl a september) budú diplomatickí zástupcovia SR presadzovať kandidatúru v kontaktoch s diplomatmi iných štátov. Stála delegácia SR pri UNESCO v spolupráci so Slovenskou komisiou UNESCO a príslušnými rezortmi zorganizuje spoločenské a kultúrne podujatia na podporu tejto kandidatúry. Na 35. zasadnutí Generálnej konferencie sa predpokladá účasť ministra zahraničných vecí SR, ktorý by mal vo svojom vystúpení prezentovať naše zámery vo Výkonnej rade UNESCO, pokiaľ do nej budeme zvolení. Žiadosť o podporu kandidatúry je zaraďovaná do podkladov na stretnutia najvyšších ústavných činiteľov SR a ministrov príslušných rezortov.  

V prípade zvolenia bude Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky koordinovať spoluprácu s ústrednými orgánmi štátnej správy, s vedeckou a akademickou obcou a tretím sektorom. 

Slovenská republika sa bude opierať o svoje predchádzajúce členstvo vo Výkonnej rade UNESCO v rokoch 1995 – 1999 a 2001 – 2005, o skúsenosti z nestáleho členstva v Bezpečnostnej rade OSN, z vedenia Výboru ministrov Rady Európy a z aktuálneho pôsobenia v Rade OSN pre ľudské práva. Expertnú podporu poskytnú predovšetkým slovenskí odborníci pôsobiaci v orgánoch UNESCO. V súčasnosti je Prof. RNDr. Marta Kollárová, DrSc. v poradnom orgáne generálneho riaditeľa UNESCO pre bioetiku a za Slovenskú republiku pôsobí v Medzivládnom bioetickom výbore UNESCO. RNDr. Pavol Miklánek, CSc. je podpredsedom rady Medzinárodného hydrologického programu UNESCO a Ing. Július.Oszlányi, CSc. je členom Medzivládnej koordinačnej rady programu UNESCO „Človek a biosféra“. Veľvyslanec a stály delegát Slovenskej republiky pri UNESCO, JUDr. Igor Grexa je členom Právneho výboru UNESCO. 

Relevantné orgány štátnej správy (ministerstvo školstva, ministerstvo kultúry, ministerstvo vnútra, ministerstvo životného prostredia, ministerstvo zdravotníctva, Úrad vlády Slovenskej republiky a ď.) môžu podporiť úsilie o zvolenie do Výkonnej rady na hlavných odborných fórach UNESCO – zasadnutiach subsidiárnych orgánov, konferenciách, zasadaniach zmluvných strán dohovorov, atď. Ide napríklad o 33. zasadnutie Výboru Svetového dedičstva (Sevilla, jún 2009), druhú konferenciu zmluvných strán Dohovoru UNESCO pre zachovanie nehmotného kultúrneho dedičstva (Paríž, jún 2009) a o druhú svetovú konferenciu o vysokoškolskom vzdelávaní (Paríž, júl 2009). Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky a relevantné ministerstvá budú upozorňovať na našu doterajšiu zaangažovanosť v oblastiach patriacich aspoň čiastočne do sféry UNESCO ako napríklad v otázke postkonfliktnej spoločenskej transformácie (tzv. reforma bezpečnostného sektora), práv žien a detí, vzdelávania, ochrane a podpore kultúrnej identity a kultúrnej rozmanitosti, ochrane menšinových jazykov, spolupráci na regionálnej a subregionálnej úrovni a pod.

Priority členstva Slovenskej republiky ako člena Výkonnej rady UNESCO

Slovenská republika je sukcesorom Československa, jedného z 37 zakladajúcich členov UNESCO. Plne podporuje princípy a ciele UNESCO a od svojho vzniku sa zasadzuje za ich implementáciu. Chce podporovať efektivitu UNESCO vo všetkých oblastiach jej pôsobenia, a taktiež jej adaptabilitu a medzinárodnú viditeľnosť. Chce sa ako člen Výkonnej rady podieľať na vypracovaní a implementácii programov UNESCO, a to v súlade s prioritami programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky z augusta 2006. Medzi tieto priority patrí formovanie vedomostnej spoločnosti, výchova a vzdelávanie v duchu moderných svetových trendov, podpora výskumu a vývoja, ochrana a využívanie kultúrneho dedičstva a niektoré ďalšie ciele stanovené programovým vyhlásením v oblastiach, v ktorých pôsobí UNESCO ako medzinárodná špecializovaná organizácia systému OSN. 

Vo vzťahoch SR a UNESCO narastá aj význam pozície Slovenska ako donora rozvojovej pomoci. UNESCO sa stále považuje za „svetovú akadémiu vied“. V skutočnosti však jej hlavnou činnosťou je budovanie kapacít (capacity building) v oblastiach jej pôsobnosti a s tým súvisiace prerozdeľovanie finančných prostriedkov hlavne smerom k rozvojovým krajinám, osobitne africkým. Štatisticky až 50 % aktivít UNESCO možno subsumovať pod poskytovanie rozvojovej pomoci podľa kritérií OECD. V prípade zvolenia do Výkonnej rady UNESCO bude môcť Slovensko reagovať aj na túto skutočnosť.

V oblasti vzdelávania bude Slovenská republika podporovať rozvoj celoživotného vzdelávania, vzdelávania pre všetkých a v súlade s programovým vyhlásením vlády aj budovanie vedomostnej spoločnosti. Samostatnou prioritou bude presadzovanie kvalitného vzdelávania detí zo sociálne znevýhodneného prostredia s dôrazom na rómsku komunitu do riadneho programu UNESCO. Odborným garantom tejto problematiky je Ministerstvo školstva a Výskumný ústav detskej psychológie a patopsychológie v Bratislave.  

V oblasti vedy bude Slovenská republika aktívne pôsobiť v oblasti etiky vo vede a technológiách, bioetiky, ochrany životného prostredia, hydrológie a geovedy. V týchto oblastiach má Slovenská republika dostatočné skúsenosti v oblasti výskumu a jeho aplikácie v domácom aj v medzinárodnom kontexte a je schopná prijímať zodpovedné rozhodnutia, ktoré by mohli prispieť k formulácií dlhodobých cieľov UNESCO. Nosnou témou v oblasti zdravotníctva bude riešenie etických dilem pri posudzovaní kvality života vo vzťahu k finančne náročnej liečbe a ďalším procedúram, ktoré obmedzujú dostupnosť liečby z ekonomických dôvodov. 

Slovenská republika je zmluvnou stranou Dohovoru na ochranu nehmotného kultúrneho dedičstva a  Dohovoru o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov a v roku 2007 vláda Slovenskej republiky schválila Koncepciu starostlivosti o tradičnú ľudovú kultúru. V oblasti kultúry bude Slovenská republika klásť dôraz na posilňovanie, usmerňovanie a rozvíjanie aktivít subjektov a inštitúcií v oblasti identifikácie, inventarizácie, dokumentácie, archivácie a ochrany javov a prejavov nehmotného kultúrneho dedičstva, ako aj na posilňovanie procesu účinnejšieho šírenia a sprístupňovania informácií a propagácie týchto javov a prejavov v širšom kultúrno-spoločenskom kontexte, vrátane rozvíjania medzinárodnej spolupráce. Záujmom Slovenska je zamerať sa na odborné koordinované metodické usmerňovanie ľudí priamo v teréne, za účelom posilnenia ochrany a zachovania nehmotného kultúrneho dedičstva predovšetkým v prostredí tých a pre tých, ktorých identitu odzrkadľuje. Proces budovania Národného zoznamu majstrovských diel nehmotného kultúrneho dedičstva Slovenska a konkrétne aktivity zaoberajúce sa rôznymi aspektmi ochrany nehmotného kultúrneho dedičstva a tradičnej ľudovej kultúry realizované v podmienkach Slovenska môžu poslúžiť ako modelové projekty aj pre ostatné krajiny, ktoré pristúpili k Dohovoru o ochrane nehmotného kultúrneho dedičstva UNESCO. 

Ďalšou prioritou bude téma starostlivosti o svetové dedičstvo v čase krízy. Vo všeobecnosti sa problematika ochrany kultúrneho a prírodného dedičstva považuje za nadstavbovú oblasť, v ktorej možno aktívne pôsobiť iba alebo najmä v časoch všeobecného blahobytu. Slovenská republika si kladie za cieľ pripomínať, že táto oblasť má vysoký ekonomický potenciál a je ekologickým zdrojom rozvoja pracovných síl. Pracovná príležitosť sa tu  formuje v dvoch základných rovinách - ako primárna zamestnanosť viažuca sa  na záchranu a obnovu dedičstva a následne ako sekundárna zamestnanosť pri jej aktívnom využití v rôznych oblastiach ľudských aktivít. 

	V oblasti informatiky a komunikácie nadviaže Slovenská republika hlavne na svoje pôsobenie vo Výkonnej rade v rokoch 2001-2005. Konkrétne sa bude sústreďovať na budovanie informačnej spoločnosti prostredníctvom podpory slobodného prístupu k informáciám, ochrany a bezpečnosti osobných informácií, boja proti negatívnym dôsledkom a rozdielom v informatizácii (Digital Divide). Slovenská republika bude presadzovať implementáciu znalostí, ktoré UNESCO získava zo skúseností jednotlivých členských štátov pri informatizácii verejnej správy, ochrane a bezpečnosti osobných informácií a vzdelávaní menšinových skupín a seniorov v oblasti informatiky.