Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov
 a vplyvov na zamestnanosť

Cieľom navrhovaného zákona je aj vytvorenie rovnakých ekonomických podmienok na zabezpečenie záchrannej činnosti v horských oblastiach Slovenskej republiky, udržanie preventívnej a informačnej činnosti a lavínovej profylaxie súvisiacej s bezpečnosťou osôb pohybujúcich sa a žijúcich v horských oblastiach.

Vypracovaný návrh vychádza z analýzy hospodárskej činnosti Horskej služby na Slovensku a Tatranskej horskej služby Štátnych lesov TANAP, ktoré sa v najväčšom rozsahu podieľajú na zabezpečovaní uvedených činností. Súčasne je v návrhu zahrnuté materiálne a personálne krytie  záchrannej zdravotnej činnosti ďalších subjektov na Slovensku, najmä občianskych združení s uvedeným zameraním. 

Horská služba na Slovensku je samostatným občianskym združením s právnou subjektivitou, napojené v súčasnosti na štátny rozpočet prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva školstva Slovenskej republiky. Zdrojom financovania činnosti združenia je v najväčšej miere priama dotácia zo štátneho rozpočtu, a to 72,2 %. Doplňujúcimi zdrojmi sú účelové dotácie, napríklad zo štátneho fondu telesnej kultúry, účelovo určené príjmy od iných organizácií a doplnkové vlastné príjmy, a to tržby za poskytnuté služby a nájomné, z predaja hmotného investičného majetku, príjmy z poistných udalostí, z ošetrenia zahraničných klientov, úroky z bežného účtu a prijaté členské príspevky od dobrovoľných členov horskej služby. 

Celkové príjmy Horskej služby na Slovensku v roku  2001 predstavovali   24 113 tis. Sk, z toho dotácia zo štátneho rozpočtu  17 420 tis. Sk a výdavky  22 045 tis. Sk. Hospodársky výsledok predstavoval zisk vo výške  2 068 tis. Sk. 

Tatranská horská služba patrí pod Štátne lesy TANAP, ktoré sú na štátny rozpočet napojené ako príspevková organizácia prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky. Z dôvodu nedodania podkladov o hospodárení z ministerstva pôdohospodárstva sa neuvádza stav hospodárenia za rok 2001. 

Zdrojom financovania ďalších horských služieb pôsobiacich ako občianske združenia je primárne dotácia zo štátneho rozpočtu a v minimálnom objeme vlastné príjmy, ako členské príspevky, dary, sponzorské a príjmy za poskytovanie služieb na svahoch. Vlastné príjmy týchto horských služieb sú zanedbateľné,  nedosahujú ani  10 %.  Náročnosť týchto občianskych združení na štátny rozpočet je vo vzťahu k Horskej službe na Slovensku a Tatranskej horskej službe Štátnych lesov TANAP minimálna. V rámci rozpočtovej kapitoly Ministerstva školstva Slovenskej republiky sa napríklad v roku 2001 rozpísalo 94, 3 % finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu na činnosť Horskej služby na Slovensku,  4,2 % na činnosť Dobrovoľného zboru Tatranskej horskej služby a  1,5 % dotácie na činnosť  Banskobystrickej horskej služby, čo spolu predstavovalo   18 000 tis. Sk. 

 Náklady na činnosť Horskej služby na Slovensku a Tatranskej horskej služby Štátnych lesov TANAP v roku 2001 boli :  

účtov. Trieda	Výdavky HS na Slovensku v roku 2001	

v tis. Sk	
401	Spotreba materiálu	57	
402	Služby	28	
405	Školiaca činnosť	144	
408	Medzinárodné výdavky	91	
409	Poistné členov	50	
461	Spotreba materiálu, energie vody	2 489	
462	Služby, opravy, údržba, telekomunikačné poplatky	3 360	
463	Osobné náklady	10 721	
464	Ostatné náklady	62	
465	Dane a poplatky	54	
466	Odpisy a rezervy	4 088	
467	Kurzové rozdiely, CIS	10	
468	Mimoriadne náklady	17	
471	Spotrebované nákupy	254	
472	Zdaňované služby	275	
473	Osobné náklady zdaňované	35	
474	Ostatné náklady zdaňované	13	
475	Dane a poplatky zdaňované	4	
476	Odpisy DHIM zdaňované	292	
	Spolu:	22 044	

Výdavky Tatranskej horskej služby Štátnych lesov TANAP v roku 2001	

v tis.  Sk	
Mzdy a odvody	12 973	
Záchranný a sanitný materiál	483	
Prostriedky OBP	577	
PHM	584	
Cestovné, spoje a rádiospojenie	682	
Starostlivosť o lavínové psy	257	
Materiál na obnovu TZCH a bezpečnosť	87	
Spolu	15 649	

Výdavky Horskej služby na Slovensku a Tatranskej horskej služby Štátnych lesov TANAP v roku 2001  spolu :                                                                                              37 693 tis. Sk                 

Dopad návrhu zákona na štátny rozpočet na rok  2003 za Horskú záchrannú službu predstavuje: 

Položka	 v  tis. Sk	
Mzdy (sociálne náklady spolu)	51 770 	
OBP(ochranné osobné pomôcky, výstroj a výzbroj)	8 032 	
PHM	1 430 	
Spojenie (telefóny, udržiavanie a obnova siete rádiospojenia, telekomunikačné poplatky)	1 430 	
Cestovné	660 	
Poistenie (majetku, zamestnancov a iné zákonné)	1 430 	
Kancelárske potreby	330 	
Sociálny fond 1,5%	518 	
Záchranárska technika	3 520 	
Zdravotnícky záchranný materiál	660 	
Služobná kynológia	550 	
Vozový park (terénne, pásové, osobné dopravné  prostriedky)	3 691 	
Činnosť strediska lavínovej prevencie (špeciálne práce, nákup technického a prístrojového vybavenia a iných pomôcok)	650 	
Školiace stredisko	550 	
Rekondičné pobyty zamestnancov	550 	
Dodávateľské práce
(ekonomika, revízie technických zariadení, OBP, PO)	1 320 	
Náklady  na IKAR (členské, dokumentácia a iné)	165 	
Spotreba materiálu, energie vody	1 700	
Spolu:	78 956 	

Nevyhnutná potreba na zabezpečenie činnosti je o 41 263 tis. Sk vyššia ako v súčasnosti,  nárast  objemu  finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu je o 110,1 %. V porovnaní napríklad s Českou republikou alebo Poľskom   potreba finančného krytia činnosti na jedného záchranára  na Slovensku je však o dve tretiny nižšia. Pritom územné pokrytie Horskou záchrannou službou na Slovensku je väčšie, terénna náročnosť hôr i klimatické podmienky sú náročnejšie. 

Štát aj v súčasnosti prispieva existujúcim horským službám na úhradu podstatnej časti nákladov spojených s ich činnosťou a tak nepriamo garantuje bezpečnosť svojich občanov. Je však žiaduce, aby štát túto činnosť garantoval v plnej miere. Navrhuje sa vytvoriť subjekt v priamej gescii štátu, ktorý by ako kontinuálna  súčasť integrovaného záchranného systému bol schopný zvýšením odbornej úrovne svojej činnosti a dostatočným materiálnym a personálnym zabezpečením porovnať sa s úrovňou  obdobných záchranných služieb v krajinách Európskej únie. 

Jednou z  predvstupových úloh Slovenskej republiky do EÚ je aj zabezpečenie adekvátnej možnosti záchrany občanov EÚ pohybujúcich sa na území Slovenskej republiky, vrátane horských oblastí. Výkon prevencie a záchrany osôb v horských oblastiach je jednoznačne plnením úloh v celospoločenskom verejnom záujme, a preto je nevyhnutné, aby podstatná časť rozpočtu Horskej záchrannej služby bola hradená z prostriedkov štátneho rozpočtu. 

Predpokladaný nárast nároku na štátny rozpočet oproti súčasnému objemu je spôsobený viacerými faktormi. Najvážnejším z nich je vplyv účinnosti nového Zákonníka  práce a nutnosti dostatočne zabezpečiť personálne obsadenie záchrannej služby s dostatočným materiálnym a technickým vybavením v nadväznosti na bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci, garantovaním dostatočnej regenerácie fyzických i psychických síl záchranárov, pokrytie nevyhnutných druhov činností v teréne a zabezpečenie operatívnosti a funkčnosti dispečingov záchrannej služby. 

Personálne zabezpečenie Horskej záchrannej služby uvedené v nasledujúcej tabuľke  má dopad na mzdové prostriedky a s tým súvisiace odvody do zdravotných poisťovní, Sociálnej poisťovne a Národnému úradu práce. Návrh organizačnej štruktúry a personálneho zabezpečenia bude určený v štatúte Horskej záchrannej služby vydanom ministerstvom. 
Personálne zabezpečenie Horskej záchrannej služby

stály
dispečing	
Náčelník	
Záchranár	
Dispečer	Sezónni
zamestnanci	Obslužní
zamestnanci	Odborní zamestnanci	
Vysoké Tatry	*	1	25	4	11	2		
Západné Tatry		1	12	-	12	1		
Nízke Tatry – juh	*	1	12	4	6	2		
Nízke Tatry – sever	*	1	12	4	6	2		
Veľká a Malá  Fatra	*	1	12	4	-	2		
Školiace stredisko a SLP							4	
Riaditeľstvo		Štatutárny orgán	Kontrolór	Ľudské zdroje	MTZ			
		1	1	2	2			
Spolu	148	6	74	18	37	9	4	

Pod oblasť Vysoké Tatry organizačne spadajú  tiež územia Belianske Tatry, Pieniny, Spišská Magura a Slovenský raj.
Pod oblasť Západné Tatry organizačne tiež spadajú územia Chočské vrchy, Babia hora a Pilsko.
Pod oblasť Nízke Tatry - juh organizačne spadá územie Národného parku Muránska planina a Kozích chrbtov.
Pod oblasť Veľkej Fatry a Malej Fatry organizačne spadá územie Kremnických vrchov.

 Vzhľadom na potrebu operatívneho riešenia záchrannej činnosti predložený návrh predpokladá aj čiastočnú územnú reorganizáciu oblastí v pôsobnosti profesionálnej organizácie oproti súčasnému stavu. Cieľom reorganizácie je zefektívnenie pohotovosti, územnej dostupnosti a previazanosti záchrannej činnosti v jednotlivých horských oblastiach Slovenskej republiky. 

Zvýšenie finančných prostriedkov je potrebné na nevyhnutné doplnenie špeciálneho materiálového záchranného vybavenia, ktoré z titulu permanentného  nedostatku finančných prostriedkov v posledných rokoch nebolo možné obmieňať ani dopĺňať.

Z uvedenej analýzy jednoznačne vidieť pozitívny vplyv na rozvoj zamestnanosti z dôvodu nevyhnutnosti zabezpečenia výkonu predmetu činnosti Horskej záchrannej služby v kontexte s ustanoveniami nového Zákonníka práce. Oproti súčasnému stavu zamestnanosti v jestvujúcich horských službách je nevyhnutné vytvorenie 67 pracovných miest pre uchádzačov s úplným stredným vzdelaním. Z tohto počtu možno 16 miest obsadiť ženami, ktoré by vykonávali funkciu dispečerov v štyroch stálych dispečingoch v domoch Horskej záchrannej služby.

Z odhadu dopadov vplyvu navrhovaného zákona na životné prostredie jednoznačne vyplýva, že nedôjde k žiadnemu negatívnemu vplyvu. Činnosť horských služieb síce nebola doposiaľ upravená žiadnou právnou normou, no taktiež neboli zaznamenané žiadne negatívne vplyvy na životné prostredie, ktoré by boli spôsobené záchrannou alebo preventívnou činnosťou.