1.	ČMS Ovzdušie

Rok 2002 bol v oblasti monitorovania kvality ovzdušia prelomovým. Na základe výsledkov projektu twinningovej spolupráce SR 98/BIEN/03 „Posilnenie inštitúcií v oblasti znečistenia ovzdušia“ bola pripravená a Národnou radou SR aj prijatá nová legislatíva v oblasti ochrany ovzdušia v SR, do ktorej boli transponované požiadavky legislatívy EÚ, týkajúce sa ochrany ovzdušia:
-	Rámcová smernica 1996/62/EC z  27.10.1996 o posudzovaní a riadení kvality vonkajšieho ovzdušia a jej dcérske smernice
-	1999/30/EC z 22. 4. 1999 o imisných limitoch pre oxid siričitý, oxidy dusíka, tuhé častice a olovo vo vonkajšom ovzduší
-	92/72/EC z 21. 9. 1992 o znečisťovaní ovzdušia ozónom
-	2002/3/EC z 12. 2. 2002, ktorá sa týka ozónu v ovzduší
-	2000/69/EC o limitných hodnotách pre benzén a oxid uhoľnatý vo vonkajšom ovzduší
-	Rozhodnutie Rady 97/101/EC z 27. 1. 1997, ktorým sa zakladá vzájomná výmena informácií a údajov zo sietí a samostatných staníc merajúcich znečistenie vo voľnom ovzduší v rámci členských štátov
-	Rozhodnutie Komisie 2001/752/EC zo 17. 10. 2001, ktorým sa menia a dopĺňajú prílohy Smernice rady 97/101/EC, ktorou sa zavádza vzájomná výmena informácií a údajov zo sietí a samostatných staníc merajúcich znečistenie vo voľnom ovzduší v členských štátoch
-	Rozhodnutie Komisie 2001/839/EC z 8. 11. 2001, ktorým predpisuje dotazník, ktorý sa má používať pre ročné hlásenia hodnotenia kvality ovzdušia podľa smerníc Rady 96/62/EC a 1999/30/EC.
Výsledkom je zákon č. 478/2002 Z. z. o ochrane ovzdušia, ktorý platí od 1. 9. 2002 a príslušné vyhlášky MŽP SR č.705/2002 Z. z. o kvalite ovzdušia a č. 706/2002 Z. z, ktoré platia od 1. 1. 2003.
Zodpovednosť za sledovanie a hodnotenie kvality ovzdušia podľa zákona č. 478/2002 Z. z. o ochrane ovzdušia má MŽP SR, ktoré túto úlohu zabezpečuje prostredníctvom poverenej organizácie – Slovenským hydrometeorologickým ústavom (SHMÚ) v Bratislave.
Hodnotenie kvality ovzdušia sa na základe vyhlášky MŽP SR č.705/2002 Z. z. o kvalite ovzdušia vykonáva pre znečisťujúce látky, ktoré majú určené:
-	limitné hodnoty znečistenia ovzdušia(ďalej len limitné hodnoty) – oxid siričitý, oxid dusičitý, oxidy dusíka, tuhé častice PM10 frakcia, olovo, oxid uhoľnatý a benzén
-	cieľové hodnoty - ozón, tuhé častice PM2,5 frakcia a prekurzory ozónu.
Podľa MŽP SR č.705/2002 Z. z. o kvalite ovzdušia bolo územie SR rozdelené do aglomerácií a zón (Tabuľka 1). V aglomeráciách a zónach, kde je úroveň znečistenia ovzdušia danou znečisťujúcou látkou vyššia ako horná medza, na hodnotenie úrovne znečistenia ovzdušia je nevyhnutné hodnotiť kvalitu ovzdušia vždy meraním.
V roku 2002 z aglomerácií a zón, ktoré sú uvedené v Tabuľke 1, nebolo možné zabezpečiť relevantné hodnotenie kvality ovzdušia v nasledujúcich zónach: Bratislavský kraj bez katastrálneho územia hl. mesta SR Bratislavy, Trnavský kraj a Nitriansky kraj, nakoľko v týchto zónach nebolo zabezpečené meranie znečisťujúcich látok, pre ktoré sú určené limitné hodnoty. Z tohto dôvodu v rámci bilaterálneho projektu medzi Dánskom a SR bola zabezpečená realizácia troch dopravných automatických monitorovacích staníc (AMS). Umiestnenie a monitorovací program je uvedený v Tabuľke 2. Tieto AMS budú v zmysle projektu spustené do prevádzky v 1. štvrťroku 2003.
Na zabezpečenie hodnotenia kvality ovzdušia v aglomeráciách a zónach meraním, prevádzkuje SHMÚ dve monitorovacie siete:

1.	Národnú monitorovaciu sieť kvality ovzdušia (NMSKO)
2.	Regionálnu monitorovaciu sieť kvality ovzdušia a zrážok (RMSKOZ) 

Umiestnenie monitorovacích staníc v jednotlivých lokalitách aglomerácií a zón, stručná charakteristika monitorovacích staníc (typ stanice a geografické informácie) a monitorovací program sú uvedené v Tabuľke 3 a Tabuľke 4.

Databáza kvality ovzdušia a informovanie verejnosti
V roku 2002 sa namerané hodnoty koncentrácií znečisťujúcich látok v ovzduší ukladali do relačnej databázy kvality ovzdušia „OVZDUŠIE“, kde sa následne validovali a spracovávali podľa požiadaviek jednotlivých zákazníkov. Správcom databázy bolo zabezpečené denné generovanie reportov, ktoré sa zasielali elektronickou poštou užívateľom (zodpovední pracovníci SHMÚ, štátna správa – odbory životného prostredia KÚ, OÚ, samospráva, Štátne zdravotné ústavy, znečisťovatelia a verejnosť) a boli zverejňované na web stránke SHMÚ. O aktuálnej úrovni znečistenia ovzdušia bola verejnosť v zmysle požiadaviek zákona č. 478/2002 Z. z. o ochrane ovzdušia priebežne informovaná prostredníctvom médii, informačných svetelných panelov v niektorých mestách, teletextu STV a webu.
Podľa požiadaviek zákazníkov boli vytvárané mesačné reporty, ktoré boli užívateľom zasielané poštou alebo mailom. Do kapitol Regionálne znečistenie ovzdušia a kvalita zrážkových vôd, Lokálne znečistenie ovzdušia a Atmosférický ozón, Správy o kvalite ovzdušia a podiele jednotlivých zdrojov na jeho znečisťovaní v Slovenskej republike za rok 2001 boli spracované výsledky nameraných hodnôt koncentrácií znečisťujúcich látok v ovzduší za rok 2001 a vydané v tlačenej (kniha) a v elektronickej forme (CD ROM) a prezentované na web stránke SHMÚ www.shmu.sk odsek kvalita ovzdušia. Ďalej boli požadované údaje a informácie o kvalite ovzdušia poskytnuté do Správy o stave životného prostredia SR, Štatistickému úradu SR, OECD a EEA.
Všetky namerané údaje z monitorovacích sietí kvality ovzdušia sa poskytujú v zmysle zákona č. 211/2000 Z. z. o prístupe k informáciám každému kto o ne požiada.

Tabuľka 1:  Zoznam aglomerácií a zón
A.	Aglomerácie

Aglomerácia	Vymedzenie územia	
Bratislava	územie hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislavy	
Košice	územie mesta Košíc	

B.	Zóny

Zóna	Vymedzenie územia	
Bratislavský kraj	územie kraja okrem územia hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislavy	
Trnavský kraj	územie kraja	
Nitriansky kraj	územie kraja	
Trenčiansky kraj	územie kraja	
Banskobystrický kraj	územie kraja	
Žilinský kraj	územie kraja	
Košický kraj	územie kraja okrem územia mesta Košíc	
Prešovský kraj	územie kraja	
Tabuľka 2:  Umiestnenie a monitorovací program AMS z projektu DANCEE

Umiestnenie	SO2	NOx	PM10	CO	BTX	O3	Sampler PM10	Meteorológia	
Nitra	áno	áno	áno	áno	áno	nie	áno	áno	
Trnava	áno	áno	áno	áno	áno	nie	áno	áno	
Senica	áno	áno	áno	nie	nie	áno	áno	áno	

Tabuľka 3:  Umiestnenie a monitorovací program staníc Národnej monitorovanej siete kvality ovzdušia a Regionálnej monitorovanej siete kvality ovzdušia a zrážok

Národná monitorovacia sieť kvality ovzdušia	
stav v roku 2002	
										
AGLOMERÁCIA	Obec, lokalita	SO2	NOx	PM10	PM 2,5	O3	CO	H2S	Ťažké kovy	
zóna									Pb,Cd,Ni,As	
BRATISLAVA	Bratislava, Petržalka	x	x	x	x	x	x		x	
	Bratislava, Trnavské Mýto	x	x	x	x		x		x	
	Bratislava, Staré Mesto	x	x	x					x	
	Bratislava, Koliba					x			x	
KOŠICE	Košice, Štúrova	x	x	x			x			
	Košice, Strojárenská	x	x	x	x		x		x	
	Košice, Podhradová					x				
Trnavský kraj	Topoľníky *					x				
Trenčiansky
kraj	Prievidza	x	x	x	x	x			x	
	Handlová	x	x	x						
	Bystričany	x	x	x						
Žilinský
kraj	Žilina, Veľká okružná	x	x	x	x		x		x	
	Žilina, Vlčince	x	x	x		x				
	Martin	x	x	x	x	x			x	
	Ružomberok, Riadok	x	x	x		x		x	x	
	Chopok *					x				
Banskobystrický
kraj	Banská Bystrica	x	x	x		x	x		x	
	Žiar nad Hronom	x	x	x		x			x	
	Hnúšťa	x	x	x		x				
	Jelšava	x	x	x		x			x	
	Prešov, Sídlisko III.	x	x	x						
	Prešov, Solivar	x	x	x		x	x		x	
	Humenné	x	x	x		x			x	
Prešovský	Vranov nad Topľou	x	x	x					x	
kraj	Starina *					x				
	Stará Lesná *					x				
	Štrbské Pleso					x				
	Lomnický Štít					x				
	Gánovce					x				
	Krompachy	x	x	x					x	
Košický	Veľká Ida	x	x	x		x	x		x	
kraj	Strážske	x	x	x						
	Kojšovská hoľa					x				
	* súčasne aj stanica Regionálnej monitorovacej siete kvality ovzdušia a zrážok	

Regionálna monitorovacia sieť kvality ovzdušia a zrážok

Regionálne stanice	Chopok	Topoľníky	Starina	Stará Lesná	Liesek	
 	 	 	 	 	 	
 	 	OVZDUŠIE, kontinuálne		 	
O3	x	x	x	x	x	
 	 	OVZDUŠIE, manuálne	 	
Prach PM10			x	x	x	
Prach TSP	x	x	 	 	 	
SO2	x	x	x	x	x	
NO2	x	x	x	x	x	
HNO3	x	 	x	x	x	
O3	x	x	x	x	x	
SO42-	x	x	x	x	x	
NO3-	x	x	x	x	x	
VOC	 	 	x	 	 	
Pb	x	x	x	x	x	
Mn	x	x	x	x	x	
Cu	x	x	x	x	x	
Cd	x	x	x	x	x	
Zn	x	x	x	x	x	
Ni	x	x	x	x	x	
V	x	x	x	x	x	
Cr	x	x	x	x	x	

						
 					 	
 	 	ZRÁŽKY	 	 	 	
pH	x	x	x	x	x	
vodivosť	x	x	x	x	x	
Na	x	x	x	x	x	
K	x	x	x	x	x	
Mg	x	x	x	x	x	
Ca	x	x	x	x	x	
Zn	x	x	x	x	x	
Fe	x	x	x	x	x	
Al	x	x	x	x	x	
Mn	x	x	x	x	x	
Cl-	x	x	x	x	x	
NH4+	x	x	x	x	x	
NO3-	x	x	x	x	x	
SO42-	x	x	x	x	x	
PO43-	x	x	x	x	x	

Tabuľka 4: Typ staníc, oblasti, charakteristika oblastí a zemepisné súradnice    monitorovacích staníc

AGLOMERÁCIA
zóna	Obec, lokalita
 	typ	typ	charakteristika	zemepisná	zemepisná	nadmorská	
		stanice	oblasti	oblasti	dĺžka	šírka	výška (m)	
 
BRATISLAVA
 
 	Bratislava, Petržalka	B	U	r/c	17° 8' 5''	48°7' 43''	136	
	Bratislava, Trnavské mýto	T	U	r/c	17° 7' 45''	48°9' 32''	136	
	Bratislava, Staré Mesto	B	U	r/c	17° 7' 0''	48°8' 45''	139	
	Bratislava, Koliba	B	S	r/n	17° 7' 0''	48°10' 0''	287	
 
KOŠICE
 	Košice, Štúrova	T	U	r/c/i	21°15' 39''	48°43' 1''	199	
	Košice, Strojárenská	B	U	r/c	21°15' 17''	48°43' 37''	200	
	Košice, Podhradová	B	S	r/c/i	21°14' 41''	48°45' 11''	248	
Trnavský kraj	Topoľníky *	B	R	a	17°51' 36''	47°57' 34''	113	
 
Trenčiansky
kraj
 	Prievidza	B	U	r	18°37' 23''	48°46' 11''	265	
	Mochovce	B	R	a/n	18°27' 22''	48°17' 22''	260	
	Handlová	B	U	r/c/i	18°45' 32''	48°44' 0''	437	
	Bystričany	B	S	a	18°31' 0''	48°40' 2''	251	

 
Žilinský
kraj

 	Žilina, Veľká Okružná	T	U	r/c/i	18°44' 48''	49°13' 11''	332	
	Žilina, Vlčince	B	U	r	18°46' 16''	49°12' 40''	362	
	Martin	B	x	x	18°55' 19''	49°4' 1''	383	
	Ružomberok, Riadok	B	U	r/i	19°18' 9''	49°4' 45''	464	
	Liesek**	B	R	n	19°40' 46''	49°22' 10''	692	
	Chopok*	B	R	n	19°36' 32''	48°56' 38''	2008	
 
Banskobystrický
kraj
 	Banská Bystrica	B	U	r	19°9' 30''	48°44' 12''	343	
	Žiar nad Hronom	B	U	r/c	18°51' 7''	48°35' 17''	263	
	Hnúšťa	B	U	r/c/i	19°57' 12''	48°35' 4''	315	
	Jelšava	B	U	r/i	20°14' 18''	48°37' 48''	255	

 
Prešovský
kraj

 
 	Prešov, Sídlisko III.	T	U	r/c	21°13' 46''	49°0' 2''	245	
	Prešov, Solivar	T	U	r/c	21°15' 53''	48°58' 39''	239	
	Humenné	B	U	r/i	21°54' 50''	48°55'49''	160	
	Vranov nad Topľou	B	U	r/i	21°41' 26''	48°53' 12''	128	
	Starina*	B	R	n	22°15' 35''	49°2' 32''	345	
	Stará Lesná*	B	R	n	20°17' 21''	49°9' 8''	814	
	Štrbské Pleso	B	R	n	20°3' 59''	49°7' 25''	1361	
	Lomnický štít	B	R	n	20°13' 0''	49°12' 0''	2635	
	Gánovce	B	R	n	20°19' 21''	49°2' 4''	706	
Košický
kraj
 
 	Krompachy	B	U	r	20°52' 21''	48°54' 44''	387	
	Veľká Ida	I	S	r/i	21°10' 34''	48°35' 31''	207	
	Strážske	B	U	r	21°50' 15''	48°52' 26''	134	
	Kojšovská hoľa	B	R	n	20°59' 0''	48°47' 0''	1244	
* súčasne aj stanica Regionálnej monitorovacej siete kvality ovzdušia a zrážok	
**stanica Regionálnej monitorovacej siete kvality ovzdušia a zrážok	

Vysvetlivky:
typ stanice	typ oblasti	charakteristika oblasti
B pozaďová	U mestská	r obytná
I priemyselná	S prímestská	c obchodná
T dopravná	R vidiecka	i priemyselná
	n prírodná
2.	
ČMS Meteorológia a klimatológia (MaK)

ČMS Meteorológia a klimatológia je rozdelený, podľa spôsobu merania a pozorovania na nasledujúce podsystémy. 
1.	Sieť pozemných staníc
2.	Sieť staníc dištančných meraní
3.	Sieť fenologických staníc

ČMS MaK sa skladá z 10 relatívne nezávislých subsystémov, vykonávajúcich merania a pozorovania meteorologických a klimatologických parametrov. Naďalej, vplyvom nižších prostriedkov, venovaných na monitoring stagnovala jeho kvalita. Kalibračné laboratórium meteorologických prístrojov, ktoré pre ČMS MaK zabezpečuje kalibráciu meradiel teploty vzduchu a pôdy, vlhkosti vzduchu, tlaku vzduchu a rýchlosti prúdenia vzduchu získalo akreditáciu Slovenskej národnej akreditačnej služby ( Osvedčenie o akreditácii K017 ). V databázovom prostredí KMIS boli vyvíjané nové kontrolné procedúry a do prevádzky bola zavedená technologická linka na vyhodnocovanie minútových úhrnov zrážok z ombrografických záznamov. Uvedené údaje sa stali novou položkou v údajovej oblasti Zrážky. Bola vypracovaná koncepcia realizácie kvalitatívnej kontroly údajov v databázovom prostredí KMIS, ktorá má za úlohu zaviesť kódy kvality jednotlivých údajov v databáze. Bola inovovaná www stránka ČMS.
V rámci zavedenia systému riadenia kvality v ČMS MaK boli popísané procesy, zavedený systém riadenej dokumentácie v súlade s požiadavkami zavádzajúceho sa systému manažmentu kvality SHMÚ podľa ISO 9001.

1.	Sieť pozemných staníc

1.1.  Sieť pozemných synoptických a leteckých staníc 
Automatické a manuálne merania a pozorovania v sieti profesionálnych MS sa v roku 2002 vykonávali na 10 leteckých staniciach (z toho 4 s nepretržitou prevádzkou), na 12 terénnych synoptických staniciach (z toho 2 vysokohorské), na 2 synoptických staniciach pri jadrových elektrárňach  a 3 plnoautomatických staniciach. Namerané a napozorované údaje boli prostredníctvom telekomunikačných liniek odovzdávané užívateľom v pravidelných a mimoriadnych správach SYNOP, METAR, SPECI, INTER, CLIMAT a v ďalšom spravodajstve z automatických systémov s frekvenciou od 10 minút do 24 hodín. Dostupnosť nameraných údajov v podávaných správach dosiahla štandardnú úroveň od 97 do 100% (v závislosti od kvality komunikačných liniek). Počas roka neboli zaznamenané žiadne dlhodobé výpadky v meraní jednotlivých prvkov. Väčšina údajov prešla kontrolou kvality a bola uložená do archívu v databáze KMIS, kde sa súčasne začali vyvíjať ďalšie kontrolné moduly pre údaje z automatických systémov. Všetky základné meradlá boli pravidelne kalibrované v stanovených rekalibračných intervaloch v akreditovanom kalibračnom laboratóriu SHMÚ a spĺňajú určené kritériá na presnosť podľa medzinárodných dohovorov. 
Pre zlepšenie kvality meraní rýchlosti a smeru vetra v sťažených vysokohorských podmienkach bol zakúpený nový anemometer s modernou technológiou merania, ktorý bude začiatkom roka 2003 nainštalovaný na MS Chopok. V rámci prebiehajúcich projektov sa pokračovalo v testovaní a v porovnávacích meraniach s váhovými zrážkomermi. Bol vypracovaný návrh projektu Povapsys, kde bola zahrnutá inovácia (automatizácia) a rozšírenie jednotlivých subsystémov pre potreby varovného a výstražného systému pred povodňami. 
1.2.  Sieť staníc s klimatologickým programom pozorovania
Uvedenú sieť zabezpečovalo 106 staníc s klimatologickým programom, (na dvoch staniciach bolo prerušené meranie). Z nich 27 je integrovaných do siete pozemných synoptických staníc a 79 staníc je s dobrovoľným pozorovateľom, z toho 9 staníc je v správe iných organizácií, avšak s prístrojovým vybavením a pod metodickým dohľadom SHMÚ. Merania 19 veličín sa robia 3x denne.
Sieť staníc slúžila pre posudkovú a expertíznu činnosť, sledovanie regionálnej klímy, dlhodobé pozorovania klimatologických charakteristík. Údaje z referenčných staníc boli podkladom pre sledovanie kolísania a zmien klímy v regionálnom a národnom meradle. Boli aktualizované metadáta klimatologických staníc. Pre časť referenčnej siete sa zakúpili náhradné diely do registračných prístrojov na zaznamenávanie teploty a vlhkosti vzduchu.
Zber údajov sa uskutočňoval prostredníctvom spravodajstva INTER denne (60 staníc) a písomnou formou mesačne poštou. Digitalizované, revidované a opravené údaje boli ukladané do databázového systému KMIS. V západoslovenskom regióne sa vykonala výmena teplomerov v súlade s rekalibračnými intervalmi meradiel. Bola navrhnutá a realizovaná nová forma ročenky so špeciálnym kontrolným systémom.   

1.3.  Sieť zrážkomerných staníc
Sieť zrážkomerných staníc tvorí 568 staníc okrem synoptických a klimatologických staníc. Na nich boli zabezpečené merania 6 veličín raz denne o 7.00 hod, merania vodnej hodnoty snehovej pokrývky boli vykonávané v týždenných intervaloch. Nepretržite sa zaznamenával výskyt význačných meteorologických javov ako sú hmla, búrky, poľadovica a silný vietor. Údaje, zasielané poštou, sa po revízii ukladali v databázovom systéme KMIS. Bola vydaná ročenka zrážok za rok 2001 a doplnené boli ročenky za roky 1979 a 1980. Bol vydaný metodický postup: Návod pre dobrovoľných pozorovateľov zrážkomerných staníc. 

1.4. Sieť na meranie slnečnej radiácie a celkového atmosférického ozónu
Údaje čiastkového monitorovacieho subsystému slúžili na aktuálnu informáciu o slnečnej radiácii a stave ozónovej vrstvy na území Slovenska, predpoveď celkového ozónu a slnečného UV Indexu a sledovanie dlhodobého vývoja ozónovej vrstvy Zeme a slnečného žiarenia.

1.4.1. Slnečná radiácia 
Merania slnečnej radiácie boli vykonávané na 6 staniciach, pozostávajúce z kontinuálneho zaznamenávania 1 - 5 veličín (intenzita globálneho a difúzneho žiarenia, bilancia žiarenia, intenzita odrazeného žiarenia, fotosynteticky aktívneho žiarenia). Záznamy v hodinových sumách boli spracované a ukladané v databázovom systéme KMIS. Údaje globálneho žiarenia boli zaslané do Svetového radiačného centra dát (WRDC) v Petrohrade. Bol inštalovaný ďalší nový integrátor na  meranie globálneho a difúzneho žiarenia v Milhostove.
Spektrálne meranie slnečného UV-B žiarenia v oblasti 290-325 nm pomocou Brewerovho ozónového spektrofotometra sa robilo v polhodinových intervaloch na stanici Poprad-Gánovce.
Celodenné nepretržité meranie biologicky účinného globálneho slnečného UV-B žiarenia (erytémový účinok) pomocou UV Biometrov sa robilo na 3 staniciach (Bratislava, Košice, Poprad-Gánovce). Všetky tri staničné prístroje boli v priebehu roka kalibrované pomocou referenčného prístroja SHMÚ.

1.4.2. Atmosférický ozón 
Prebiehal monitoring celkového atmosférického ozónu nad územím Slovenska pomocou Brewerovho ozónového spektrofotometra umiestneného na stanici Poprad-Gánovce. Pokračovalo sa v ukladaní nameraných hodnôt do databanky SHMÚ. Informácie pre verejnosť o aktuálnom stave a predpoveď vývoja ozónovej vrstvy a slnečného UV Indexu na nasledujúci deň boli prístupné aj na Internete ( www.shmu.sk/ozon/ ). Namerané hodnoty boli pravidelne odosielané do Svetového dátového centra ozónu a UV žiarenia (World Ozone and Ultraviolet Radiation Data Centre, WOUDC) Svetovej meteorologickej organizácie (WMO) v Toronte.

1.5. Sieť na meranie pôdnej teploty a pôdnej vlhkosti
Teplota pôdy bola meraná na 55 staniciach, klasicky ortuťovými teplomermi na 39 staniciach a odporovými teplomermi na 16 staniciach, pričom súbežne boli merané v Hurbanove. Meranie pôdnej vlhkosti bolo vykonávané v týždenných intervaloch na 8 staniciach. Namerané údaje boli priebežne vkladané do databázového systému  KMIS. Začali sa práce na  úprave kontrolného programu teplôt pôdy v prostredí KMIS.

1.6. Meteorologické stanice pre meranie v prízemnej vrstve atmosféry
Kontinuálne merania vertikálneho profilu 5 meteorologických veličín na 200 m a 10 m stožiari boli uskutočňované v Jaslovských Bohuniciach automatickým meracím systémom meteorologických stožiarov. Výsledky meraní sa ukladajú na nosiče CD na pracovisku. Z nameraných údajov sa zostavujú správy, ktoré sa odosielajú do NTS a odtiaľ pre odberateľa do Rakúska. V Mochovciach boli merania vykonávané na  40 m stožiari. Údaje slúžili pre zabezpečenie prevádzky atómových elektrární a pre rozptylové štúdie. 

2.	Sieť staníc dištančných meraní

2.1. Sieť meteorologických rádiolokátorov
Vykonával sa zber, spracovanie a distribúcia rádiolokačných a družicových informácií. V polhodinových intervaloch sa zasielala rádiolokačná informácia do medzinárodnej výmeny. 
Do operatívnej rádiolokačnej  prevádzky bolo zaradené meranie na rozsahu 60km s časovým intervalom 15 minút s vysokým rozlíšením pre potreby výstrah pred nebezpečnými javmi počasia v okolí Bratislavy a tiež pre identifikáciu stupňa migrácie vtáctva.
Vypracoval sa nový programový systém pre distribúciu rádiolokačných a družicových údajov.
Do prevádzky bol implementovaný nový algoritmus na filtráciu pozemných cieľov rádiolokačných meraní.
V spolupráci s MO SR sa vykonali úvodné experimentálne merania migrácie vtáctva rádiolokátorom.
Do operatívnej prevádzky bol zaradený archívny server, čo umožňuje rýchly prístup k dlhšiemu radu rádiolokačných meraní.

2.2.  Meteorologické družicové merania
Údaje zo stacionárnej družice METEOSAT sa prijímali pravidelne v 3 vlnových pásmach a poskytovali sa užívateľom v 30 minútových intervaloch.
10 minútové satelitné údaje METEOSAT Rapid Scan sú prijímané, spracovávané a zobrazované na INTRANETe SHMÚ. Programový systém na archiváciu družicových údajov bol doplnený o ukladanie surových družicových dát mimo prostredie KMIS.

2.3.  Detekcia búrok a atmosférických výbojov
Vykonávalo sa získavanie informácií zo systému SAFIR. Vypracoval sa softvér na indikáciu aktívnosti čidiel systému SAFIR, ktorý bol zavedený do operatívnej prevádzky. Výmena údajov zo systému SAFIR s Maďarskom  bola presmerovaná cez nový kanál siete RMDCN.
Uskutočnila sa montáž stožiara antény systému SAFIR na Lomnickom štíte a bol  nainštalovaný nový softvér pre zobrazovanie a analýzu bleskov v reálnom čase. Údaje slúžia pre predpovedné účely a pre posudkovú činnosť.

2.4.  Meteorologické rádiosondážne merania
Rádiosondážne meteorologické merania vo vyšších hladinách atmosféry sa robili na stanici Poprad-Gánovce. Namerané dáta slúžia hlavne pri predpovedi počasia klasickej i numerickej, používajú sa pri zabezpečovaní leteckej prevádzky a sú nevyhnutné pre civilnú ochranu obyvateľstva najmä za mimoriadnych udalostí. Počas dňa sa uskutočňujú 3 merania. Rádiosondážne merania tlaku, teploty a vlhkosti vzduchu, smeru a rýchlosti vetra do výšky 30-35 km sa robili 2 krát denne o 00 a 12 UTC. Rádiosondážne merania smeru a rýchlosti vetra do výšky 30-35 km 1 krát denne o 06 UTC. Z každého merania sa vysielali správy TEMP (o 06 UTC PILOT) a PILOT SPECIAL.

3.  Sieť fenologických staníc
Fenologické pozorovania boli vykonávané na 221 staniciach. Údaje boli v roku 2002 priebežne nahrávané do fenologickej databanky KMIS-u. V areáli meteorologickej stanice SHMÚ v Banskej Bystrici bola založená fenologická stanica medzinárodnej fenologickej siete (GPM – Global Phenological Monitoring). Prebiehali prípravy vydanie fenologickej ročenky za vegetačné obdobie 2001. Začali práce na zavedení kontrolných algoritmov pre fenologické údaje v prostredí KMIS. 
3.	
ČMS Voda

ČMS Voda v roku 2002 pozostával z nasledovných monitorovacích podsystémov:
1.	Kvantitatívne ukazovatele povrchových a podzemných vôd
2.	Kvalita podzemných vôd
3.	Kvalita povrchových vôd 
4.	Toxicita vôd
5.	Izotopové zloženie vôd
6.	Termálne a minerálne vody
7.	Závlahové vody
8.	Banské vody
9.	Rekreačné vody
Subsystémy 1 až 3 zabezpečoval SHMÚ v roku 2002 v rámci štatútom určených povinností. Zber údajov v teréne, ich spracovanie, publikovanie a poskytovanie je dané schválenými metodikami monitorovacích programov a podľa organizačného poriadku SHMÚ tieto subsystémy patria do divízie Hydrologická služba a sú zabezpečované v rámci hlavných úloh SHMÚ.
Subsystémy: 4 Toxicita vôd a 8 Banské vody nakoľko neboli samostatne realizované, boli dodatočne čiastočne zahrnuté do subsystémov 2 a 3, ale bez aktualizácie projektov pre tieto subsystémy.
Subsystém 5 Izotopové zloženie vôd nebol nikdy zrealizovaný z dôvodu, že má veľmi špecifický charakter, využíva sa iba pri prieskumných prácach a od 1.1.2003 sa navrhuje jeho vyradenie z ČMS Voda. 
Činnosť subsystémov 6 Termálne a minerálne vody a 9 Rekreačné vody je zabezpečovaná rezortom zdravotníctva v rámci úloh rezortu. Monitoring Rekreačné vody - Termálne kúpaliská a prírodné lokality metodicky riadi Štátny zdravotný ústav SR na základe projektu. 
Monitoring prírodných liečivých zdrojov a prírodných minerálnych stolových vôd metodicky riadi Inšpektorát kúpeľov a žriediel na základe odsúhlaseného projektu.
Činnosť subsystému 7 Závlahové vody je zabezpečovaná rezortom pôdohospodárstva a monitoring týchto zložiek životného prostredia je zabezpečovaný v rámci úloh rezortu. Sledovanie kvality závlahových vôd na území SR a jej vplyv na  fyzikálno-chemické vlastnosti pôd zabezpečuje Slovenský vodohospodársky podnik, š.p., odštepný závod Hydromeliorácie. Cieľom úlohy je monitorovať kvalitu závlahových vôd v zdrojoch využívaných vo vegetačnom období.
Vyššie uvedené podsystémy ČMS Voda svojimi programami napĺňali hlavné ciele, medzi ktoré patria najmä: 
•	Poznanie súčasného stavu vodných systémov z hľadiska množstva a kvality a ich rozdelenia v priestore
•	Trendy vývoja jednotlivých charakteristík vodných systémov a ich ochrana a prognózy ich využiteľnosti
•	Napĺňanie medzinárodných dohovorov a zmlúv
•	Poskytovanie potrebných informácií pre rozhodovací proces štátnej správy
•	Informovanie verejnosti a poskytovanie údajov a informácií o stave vodných systémov

Zavedenie systému riadenia kvality v ČMS Voda bolo v súlade s procesmi, ktoré sú súčasťou zavádzajúceho sa systému manažmentu kvality SHMÚ podľa ISO 9001.
V roku 2002 bola spracovaná a sprístupnená internetová stránka pre ČMS Voda podľa jednotnej štruktúry na internetovej stránke SHMÚ: http://www.shmu.sk/cms/voda/index.html.

Zákon č. 184/2002 o vodách a ČMS Voda
S prijatím zákona č. 184/2002 o vodách, (ktorý je v platnosti od 1.6.2002) je nutné prehodnotiť programy monitoringov jednotlivých subsystémov v súvislosti so zabezpečením výkonu podľa uvedeného zákona a jeho vykonávacích predpisov. 
Podľa uvedeného zákona, § 4, v rámci zisťovania výskytu a hodnotenia  stavu povrchových vôd a podzemných vôd sa má vykonávať sledovanie množstva a kvality vôd vo vodných útvaroch povrchových vôd a podzemných vôd, s dôrazom na monitoring vo vodných útvaroch určených na odber vody pre pitnú vodu, vodu na kúpanie, vodu na závlahy a vodu pre život a reprodukciu pôvodných druhov rýb. 
V tejto súvislosti na základe požiadavky MŽP SR SHMÚ v decembri 2002 vypracovalo v spolupráci s MZ SR a Slovenským vodohospodárskym podnikom, š.p., odštepným závodom Hydromeliorácie prvý návrh implementácie uvedeného zákona do programov monitoringov jednotlivých subsystémov ČMS Voda.
Pre splnenie požiadaviek zákona č. 184/2002 o vodách sa navrhuje ČMS Voda rozčleniť do nasledovných subsystémov: 

1) 	Kvantitatívne ukazovatele povrchových vôd 
2) 	Kvantitatívne ukazovatele podzemných vôd
3) 	Kvalita povrchových vôd
4) 	Kvalita podzemných vôd
5) 	Termálne a minerálne vody
6) 	Závlahové vody
7) 	Rekreačné vody

Do subsystémov 1 - 4, ktoré v rámci svojich činností zabezpečuje SHMÚ, sa včlení monitoring vyplývajúci z uznesení §6 (Vodné útvary určené na odber vody pre pitnú vodu), §9 (Voda vhodná pre život rýb a reprodukciu pôvodných druhov rýb) a z uznesenia §3 ods. 3), ktorý rozširuje vymedzenie podzemných vôd o geotermálne vody a banské vody. 
Do subsystémov 6 a 7, ktoré v rámci svojich činností zabezpečuje MZ SR, resp. MP SR sa včlení monitoring vyplývajúci z uznesení § 7 (Vodné útvary vhodné na kúpanie) a § 8 (Voda určená na závlahy). 
Po identifikácii jednotlivých vodných útvarov podľa ustanovení zákona č.184/2002 o vodách a ich začlenení do jednotlivých monitoringov sa v priebehu roku 2003 vykoná prienik medzi jednotlivými subsystémami za účelom vylúčenia duplicitného monitorovania v rámci ČMS Voda a následne sa vyhodnotí aj ekonomické vyjadrenie požiadaviek v súvislosti s implementáciou Vodného zákona do ČMS Voda tak, aby jednotlivé subsystémy mohli zabezpečovať realizáciu aktualizovaných programov monitoringov od roku 2004. 

1.	Monitoring kvantity povrchových vôd
Základným cieľom monitorovacieho programu bol samotný monitoring režimu povrchových vôd, vrátane verifikácie a archivácie napozorovaných údajov za rok 2002, ako aj z kvantitatívneho hodnotenia zmien režimu povrchových vôd v roku 2002 i za celé pozorovacie obdobie. Zabezpečoval tak základnú údajovú databázu pre ďalšie úlohy odboru tj. nadstavbové hodnotenia povrchových vôd, hodnotenia časovej a územnej premenlivosti režimu povrchových vôd, vodohospodársku bilanciu, Hydroekologické plány, posudkovú a expertíznu činnosť a pre plnenie domácich a medzinárodných projektov.
Nasledovný prehľad podáva informáciu o počte objektov a  prevádzke štátnej monitorovacej siete kvantity povrchových vôd a ďalších nadstavbových činností programu monitoringu povrchových vôd.

Celkový počet objektov pozorovacej siete kvantity povrchových vôd v roku 2002 je 393.

Meranie vodných stavov:	393 vodomerných staníc
Meranie prietokov	376
Meranie teploty vody	167
Meranie plavenín	17

Z celkového počtu vodomerných staníc je 383 vybavených registračným prístrojom. Prevažná časť je ešte vybavená plavákovým registračným prístrojom typu UL 501, resp. 503. V súčasnosti je 163 vodomerných staníc vybavených automatickým meracím prístrojom, založenom na tlakovom snímaní. Automatické stanice predstavujú 41% z celkového počtu, čo je nárast o 8% oproti roku 2001. Na automatizáciu siete sa investovalo 4,31 mil. Sk. V sieti povrchových vôd sa rekonštruovalo a opravilo 45 objektov, čo predstavuje 11% siete. Celkom sa na rekonštrukcie a opravy preinvestovalo 1,85 mil. Sk, vrátane vypracovania projektovej dokumentácie na jednu vodomernú stanicu.
Postupná automatizácia staníc si vyžaduje aj kvalitnejšiu technologickú linku s novým účelovým softwarovým vybavením na spracovanie údajov a stále výkonnejším hardwarovým vybavením. V roku 2002 sa pokračovalo s postupnou inováciou hardwarového a softwarového vybavenia. Bol upravený účelový software na režimové spracovanie údajov v technologickej linke (0,3 mil. Sk) a každému pracovisku bola dodaná kompletná počítačová zostava (0,58 mil. Sk).
Výrazná pozornosť sa venovala servisu meracej techniky na meranie rýchlostí vody, hydrometrických vrtulí: na kalibrácie sa použilo takmer 0,45 mil. Sk a dali sa opraviť 2 súpravy Nautilus na meranie malých rýchlostí vody a na meranie v zarastených profiloch, s celkovými nákladmi 0,41 mil. Sk.
Počas roka vykonalo 2239 hydrometrovaní (5,6 hydrometrovaní na 1 vodomernú stanicu). Dôležitou hydrologickou udalosťou roku 2002 bolo zaznamenanie a priame zameranie takmer 100-ročného prietoku na Dunaji.
V oblasti monitoringu hraničných vôd sa vykonali požadované hydrometrovania a odsúhlasovania údajov v zmysle bilaterálnych dohôd s okolitými štátmi. Z investičných prostriedkov sa pre potreby monitorovania hraničných vôd zakúpili 4 ks notebookov.
Údaje za rok 2001 boli v požadovaných termínoch odovzdané do databanky SHMÚ a do archívu povrchových vôd SHMÚ. Bola vydaná Hydrologická ročenka povrchových vôd 2001, aktualizovaný Katalóg vodomerných staníc SHMÚ. Časť údajov z ročenky bola sprístupnená na internete v rámci internetovej stránky ČMS Voda. 
V oblasti monitoringu hraničných vôd sa vykonali požadované hydrometrovania a odsúhlasovania údajov v zmysle bilaterálnych dohôd s okolitými štátmi. Z investičných prostriedkov sa pre potreby monitorovania hraničných vôd zakúpili 4 ks notebookov.
Údaje za rok 2001 boli v požadovaných termínoch odovzdané do databanky SHMÚ a do archívu povrchových vôd SHMÚ. Bola vydaná Hydrologická ročenka povrchových vôd 2001, aktualizovaný Katalóg vodomerných staníc SHMÚ. Časť údajov z ročenky bola sprístupnená na internete v rámci internetovej stránky ČMS Voda. 
Boli vykonané práce na rozšírenie položiek v databáze Katalógu vodomerných staníc povrchových vôd v súlade s požiadavkami Rámcovej smernice o vodách  2000/60/EC a so zohľadnením zákona o vodách 184/2002 Z. z. Taktiež bolo vypracované zadanie pre rozšírenie možností výstupov z tejto databázy na základe zadávaných kritérií.
Investovalo sa do hardwarového a softwarového vybavenia HIS, vypracovania analýzy pre úpravu dát v databáze pre ďalšie spracovanie (vo vodohospodárskej bilancii). Zabezpečené bolo vyškolenie pracovníkov pre prácu s GIS.

2.	Monitoring kvality povrchových vôd
Kvalita povrchových vôd bola v roku 2002 sledovaná v 181 miestach odberov, z toho v 178 základných a 3 zvláštne miesta odberov. Z týchto 178 základných miest odberov bolo sledovaných 31 miest odberov v rámci monitoringu hraničných tokov. 
Celková dĺžka tokov s povodím nad 5 km2 na Slovensku predstavuje 24 777 km. Sledovaná dĺžka tokov v roku 2002 predstavuje 4 891,1 km, čo tvorí 19,74 % z uvedenej celkovej dĺžky tokov Slovenska, avšak zahŕňa vodohospodársky najvýznamnejšie toky. Kvalita povrchových vôd bola hodnotená na dĺžke 3 393,95 km, t.j. 13,7 % z celkovej dĺžky.
Počet sledovaných ukazovateľov sa v jednotlivých miestach odberov v rokoch 2001-2002 pohyboval v rozmedzí 24 - 99. Vo všetkých miestach odberov boli sledované A, B, C, D a E skupiny ukazovateľov a vo vybraných miestach aj F a H skupiny ukazovateľov.
 
Zoznam sledovaných miest odberov vzoriek povrchovej vody za rok 2002

Povodie	Miesto odberu vzoriek	Hodnotená dĺžka tokov	Sledovaná dĺžka tokov	
	Základné	Zvláštne	[km]	[km]	
Povodie Moravy	14	-	223,95	336,0	
Povodie Dunaja	14	-	173,5	173,5	
Povodie Malého Dunaja	8	-	213,5	237,3	
Povodie Váhu	27	3	618,6	896,8	
Povodie Nitry	13	-	275,0	401,4	
Povodie Hrona	17	-	362,2	489,2	
Povodie Ipľa	13	-	231,4	432,5	
Povodie Slanej	8	-	160,0	254,9	
Povodie Bodvy	4	-	71,6	127,4	
Povodie Hornádu	20	-	381,7	564,6	
Povodie Bodrogu	32	-	533,8	812,8	
Povodie Tisy	2	-	5,2	5,2	
Povodie Popradu	5	-	129,0	142,6	
Povodie Dunajca	1	-	14,5	16,9	
Slovensko spolu	178	3	3 393,95	4 891,1	

Ukazovatele, sledované v povrchových vodách sú rozdelené do 2 skupín:
•	základná skupina ukazovateľov
- tieto ukazovatele sa stanovujú na všetkých miestach odberov
- frekvencia sledovania je 12 krát ročne, vo vybraných miestach je 6, 9 krát ročne
•	ukazovatele doplňujúceho súboru
- tieto ukazovatele sa stanovujú len na vybraných miestach odberov podľa potreby
-	frekvencia sledovania je 2, 4, 6, 9 alebo 12 krát ročne.

Základná skupina ukazovateľov	Doplňujúca skupina ukazovateľov	
 
Teplota vody, teplota vzduchu
Ľadový úkaz, počasie, pach, farba
Ropné látky vizuálne
Rozpustený kyslík a nasýtenie kyslíkom
BSK5
ChSKCr
Reakcia vody pH
Látky rozpustené, nerozpustené (sušené, žíhané)
Špecifická vodivosť (konduktivita)
Chloridy
Sírany
Amoniakálny dusík
Dusitanový dusík
Dusičnanový dusík
Celkový fosfor
Sapróbny index biosestónu, makrozoobentosu
Koliformné baktérie

 

Ca2+, Mg2+
Na+, K+
PO4
Chlorofyl „a“
 
Alkalita
N org.
HCO3, CO3
Fenoly
Tenzidy
Kyanidy
Nepolárne extr. látky (NELUV)
Pesticídy, PCB, CU
Formaldehyd
Cyklohexanon
Cyklohexanol
Fe, Mn
Cr, Cu, Zn, Cd, Pb, Ni, Hg, As
celková 
celková 
Sr
Ra	
 
V rámci biologického monitoringu sa aj v roku 2002 pokračovalo v analýzach organizmov, žijúcich na dne tokov makrozoobentosu. Boli vykonané analýzy na 160 odberových miestach monitoringu kvality povrchových vôd SR, odber a analýzy robilo národné referenčné laboratórium, VÚVH v Bratislave, v jarnom a jesennom období. Analýzy budú interpretované vo forme indexu saprobity makrozoobentosu, avšak sú k dispozícii aj zoznamy druhov a ich počet, z ktorých sa dajú vypočítať rôzne charakteristiky (biologické indexy). Vyhodnotenie týchto analýz sa bude vykonávať pomocou databázového biologického programu.
V roku 2002 sa pokračovalo v prieskumných prácach, ktoré boli zamerané na sledovanie prípravkov na ochranu rastlín, škodlivých a obzvlášť škodlivých látok v povrchových vodách, odpadových vodách a v sedimentoch tokov SR. Výsledky prieskumu budú použité pri prípravách na optimalizáciu monitorovacej siete kvality povrchových vôd SR v súlade s novou legislatívou.
Boli pripravené a uverejnené informácie o monitoringu kvality povrchových vôd SR v rámci ČMS, vrátane výsledkov monitoringu na www stránkach.

3.	Monitoring kvantity podzemných vôd
Monitorovací program kvantity podzemných vôd realizovaný v roku 2002 na SHMÚ zabezpečoval prevádzku štátnej monitorovacej siete obyčajných podzemných vôd.
Monitorovací program pozostával zo samotného monitoringu režimu podzemných vôd v roku 2002, z verifikácie a archivácie napozorovaných údajov za rok 2001, ako aj z kvantitatívneho hodnotenia zmien režimu podzemných vôd v roku 2001, za celé pozorovacie obdobie a v prípade potreby operatívne hodnotenie režimu podzemných vôd v roku 2002. Pozorovací materiál bol spracovávaný priebežne, bolo vykonaných  4140 kontrolných meraní a revízií na pozorovacích objektoch.
Zabezpečoval teda základnú údajovú databázu pre ďalšie úlohy odboru, t.j. nadstavbové hodnotenia podzemných vôd, hodnotenia časovej a územnej premenlivosti režimu a kvality podzemných vôd, bilancovanie podzemných vôd, Hydroekologické plány, posudkovú a expertíznu činnosť a pre plnenie domácich a medzinárodných projektov so zameraním na podzemné vody.
Nasledovný prehľad podáva informáciu o počte a  prevádzke štátnej monitorovacej siete kvantity podzemných vôd zahrňujúcej , ako monitorovanie výdatnosti prameňov tak aj monitorovanie hladinového režimu podzemných vôd a ich teplotu.
Celkový počet objektov pozorovacej siete podzemných vôd  - 1523 pozostáva z prameňov a vrtov.
•	Pozorovacia sieť prameňov:
•	meranie výdatností prameňov: 369 objektov (439 výverov, niektoré pramene majú viac výverov, ktoré sú monitorované samostatne)
•	z toho meranie teplôt: 369 objektov (v prípade prameňa s viacerými vývermi sa teplota meria len u jedného výveru)

Iba na 79 objektoch sú registračné prístroje, z toho na 24 objektoch sú osadené limnigrafické prístroje typu UL-501 a 55 objektov má automatické monitorovacie stanice. Výstupy z uvedených 79 objektov do databanky predstavujú denné hodnoty výdatností. V ostatných objektoch je interval merania realizovaný prostredníctvom dobrovoľných pozorovateľov 1x týždenne. 
•	Pozorovacia sieť hladín podzemných vôd: 
Meranie hladín podzemných vôd je celkovo na 1154 vrtoch (z toho v oblasti Žitného ostrova 194 vrtov), z toho meranie teplôt na 290 vrtoch. Na 60 vrtoch sú osadené limnigrafické prístroje, monitorovanie hladín podzemných vôd je v 279 vrtoch vykonávané prostredníctvom automatických staníc. Spolu u 339 vrtov predstavujú výstupy denné merania hladín podzemných vôd (z toho v oblasti Žitného ostrova sa jedná o 135 vrtov s automatickými stanicami). V ostatných objektoch je interval merania realizovaný prostredníctvom dobrovoľných pozorovateľov 1x týždenne.
V roku 2002 bolo za 3,94 mil. Sk zakúpených 80 prístrojov MARS-4, ktorými sa kompletne nahradili funkčne už nevyhovujúce prístroje typu DATAQUA a LOGOTRONIC a v malom rozsahu aj prístroje MAM-4, čím sa ujednotili typy prístrojov na objektoch na typ MARS (2,3,4) a zakúpili sa 2 vyhodnocovacie jednotky. Inštalácia nových prístrojov prebieha na rozhraní rokov 2002/2003.
Bola vykonaná rekonštrukcia 35 sond za 1,75 mil. a 5 prameňov za 0,35 mil. Sk. Zároveň bol inovovaný aj spracovateľský program pre prístroje MARS-4. Na skvalitnenie technologických liniek boli zakúpené 6 ks osobných počítačov a 2 notebooky (0,6 mil.) a jedna tlačiareň, ktoré boli rozdelené podľa požiadaviek jednotlivých pracovísk.
Súčasťou aktivít spadajúcich pod ČMS subsystém kvantitatívne ukazovatele podzemných vôd v roku 2002 boli v oblasti nadstavbového hodnotenia:
-	spracovanie rozborovej analýzy postupu pre jednotný systém nahrávania hodinových údajov z automatických staníc ( technologická linka nahrávania a archivácie),
-	doplňujúce úpravy exportných procedúr (dátové prenosy) a tlačových procedúr hydrologickej databanky nad katalógmi a registrami prameňov a sond (vrátane teplôt), 
-	transpozícia hydrogeologických pomerov územia Slovenska v GIS a vzájomná previazanosť s existujúcej databanky s mapovým hydrogeologickým podkladom,
-	úvodné zhodnotenie postupu pri vyčleňovaní útvarov podzemných vôd na Slovensku v súlade s požiadavkami Rámcovej smernice o vodách  2000/60/EC.
4.	Monitoring kvality podzemných vôd
Kvalita podzemných vôd bola v roku 2002 sledovaná v 34 objektoch na Žitnom ostrove a v 336 objektoch na ostatnom území Slovenska. 
Pozorovacie objekty SHMÚ sledujúce kvalitu podzemných vôd v roku 2002
OBLASŤ	NV	VV	VZS	VP	NP	Spolu	
Povodie Moravy		2	10	1	1	14	
Povodie Dunaja	2	3	33	2	1	41	
Povodie Váhu	5	25	51	4	13	98	
Povodie Nitry	1	1	26	3		31	
Povodie Hrona	1	6	20	11	10	48	
Povodie Ipľa	2	1	10		1	14	
Povodie Slanej		1	15	2		18	
Povodie Popradu		3	5	2	1	11	
Povodie Hornádu		3	15	4		22	
Povodie Bodvy		1	8	3		12	
Povodie Bodrogu		8	17	2		27	
SLOVENSKO  spolu:	11	54	210	34	27	336	
ŽITNÝ OSTROV			34			34	
NV-Nevyužívané vrty             VP-Využívané pramene
VV-Využívané vrty                 NP-Nevyužívané pramene
VZS-Vrty ZS SHMÚ

Rozsah ukazovateľov kvality podzemných vôd sledovaných podľa STN 75 7111 
	Skupina ukazovateľov	Stanovované ukazovatele	
	Základný súbor ukazovateľov	Draslík, Sodík, Vápnik, Horčík, Mangán, Fe-celkové, Fe2+, Amónne ióny, Dusičnany, Dusitany, Chloridy, Sírany, Fosforečnany, Uhličitany, Hydrogénuhličitany, Kremičitany, 
Kyanidy-celkové, CHSK-Mn, KNK-4,5	
	Stopové prvky	Arzén, Hliník, Chróm, Kadmium, Meď, Nikel, Olovo, Ortuť, 
Zinok	
	Všeobecné organické látky	NEL (UV+IČ), Fenoly prchajúce s vodnou parou (fenolový index), TOC	
špeci-fické orga-nické látky	Aromatické uhľovodíky	Benzén, Chlórbenzén, Dichlórbenzény, 
Toluén, Xylén	
	Polyaromatické uhľovodíky	Benzo(a)pyrén, Fluorantén, Fenantrén	
	Halogénové uhľovodíky	Tetrachlórmetán, 1,2-dichlóretán, 1,1-dichlóretén,
1,1,2-trichlóretén (TCE), 1,1,2,2-tetrachlóretén (PCE)	
	Chlórované fenoly	Dichlórfenoly, Pentachlórfenol, 2,4,5-trichlórfenol,
2,4,6-trichlórfenol (TCP)	
	Pesticídy a PCB	DDT, Heptachlór, Metoxychlór, Lindan (HCH), atrazín, simazín, 
D-103, D-106	

Základný súbor ukazovateľov, stopové prvky a všeobecné organické látky sa stanovujú vo všetkých pozorovacích objektoch. Frekvencia stanovenia jednotlivých ukazovateľov na Žitnom ostrove je 2 až 4-krát ročne a na ostatnom území Slovenska 1-krát ročne.
Špecifické organické látky sa stanovujú vo vybraných objektoch vzhľadom na znečistenie v danej lokalite a frekvencia ich stanovenia je 1-krát ročne.
V roku 2002 analýzy podzemných vôd vykonával Štátny geologický ústav Dionýza Štúra akreditované geoanalytické laboratóriá v Spišskej Novej Vsi. 

5.	Termálne a minerálne vody
Monitorovací program kvality a kvantity podzemných vôd vyhlásených za  prírodné liečivé zdroje a prírodné zdroje minerálnych stolových vôd (ďalej len „zdroje“) realizovaný v roku 2002 na MZ SR – Inšpektoráte kúpeľov a žriediel zabezpečoval prevádzku monitorovacej siete vyhlásených aj nevyhlásených zdrojov podzemných vôd  na lokalitách na území SR prostredníctvom využívateľov zdrojov a realizáciu kontinuálneho monitorovacieho systému vôd vyhlásených zdrojov na základe odsúhlaseného projektu.

Monitorovanie kvality a kvantity vôd
Monitorovanie pozostávalo zo samotného sledovania určených kvalitatívnych a kvantitatívnych parametrov vôd prírodných liečivých zdrojov a prírodných zdrojov minerálnych stolových vôd, hydrologických a klimatických údajov, z verifikácie a archivácie napozorovaných údajov za rok 2002 ako aj z hodnotenia zmien kvalitatívnych a kvantitatívnych parametrov týchto vôd v roku 2002 i za celé pozorovacie obdobie a zahŕňalo:
a)	hydrogeologické a balneotechnické sledovanie,
b)	fyzikálne a chemické sledovanie,
c)	 mikrobiologické a biologické sledovanie

Hydrogeologické a balneotechnické sledovanie vôd vykonával pozorovateľ využívateľa zdrojov ručne alebo automatickou meracou technikou, pričom sledoval a zaznamenával:
a)	úroveň hladiny v m nad morom,
b)	tlak na zhlaví technického zariadenia prírodného zdroja v MPa,
c)	odberné množstvo v m 3,
d)	výdatnosť v l/s,
e)	teplota v oC,
f)	obsah oxidu uhličitého v mg/l,
g)	obsah sulfánu v mg/l,
h)	obsah hydrogenuhličitanov v mg/l,
i)	elektrická vodivosť v mikroS/cm,
j)	hodnota pH.

Sledovanie parametrov uvedených pod písm. a) až j) určené vyhláškou č. 212/2000 Z.z., hydrologické a klimatické pozorovania boli vykonávané v rozsahu podľa povolení na využívanie zdrojov vydaných ministerstvom zdravotníctva, najmenej trikrát v kalendárnom týždni. 

Pozorovacia sieť zdrojov
Sledovanie parametrov uvedených pod písm. a) až j)  sa vykonávalo na všetkých využívaných zdrojoch a pozorovacích zdrojoch (aj nevyhlásených na príslušnej lokalite) v celkovom počte 151.
Fyzikálne a chemické, mikrobiologické a biologické analýzy vôd boli vykonávané na 94 prírodných liečivých zdrojov a prírodných  zdrojov minerálnych  stolových vôd v rozsahu základnej (ZA) a rozšírenej analýzy (RA).
Frekvencia analýz vôd prírodných liečivých zdrojov a prírodných zdrojov minerálnych stolových vôd je podľa účelu využitia týchto vôd a to jedenkrát až dvakrát v kalendárnom roku v rozsahu základnej  analýzy a jedenkrát za dva alebo za päť rokov v  rozsahu rozšírenej analýzy. 
Rozsah ukazovateľov kvality vôd prírodných liečivých zdrojov a prírodných zdrojov minerálnych stolových vôd sledovaných podľa vyhlášky č. 212/2000 Z.z.
Súbor parametrov stanovení
základnej analýzy	Súbor parametrov stanovení
rozšírenej analýzy	

-	zmyslové vlastnosti: 
zápach, chuť, farba a zákal
-	fyzikálne ukazovatele:
teplota vody, teplota vzduchu, pH, Eh, elektrickú vodivosť  
-	chemické ukazovatele:
obsah katiónov lítia, sodíka, draslíka, amónia, horčíka, vápnika, stroncia, železa, mangánu, bária a hliníka 
obsah aniónov fluoridov, chloridov, bromidov, jodidov, dusitanov,  dusičnanov, síranov, hydrogénuhličitanov a hydrogén-fosfátov
obsah málodisociovaných látok kyseliny kremičitej a bóru 
obsah tuhých látok 105oC, 550oC 
obsah plynov oxidu uhličitého a sulfánu
chemickú spotrebu kyslíka manganistanom v mg/l,
-	mikrobiologické a biologické ukazovatele:
termotolerantné koliformné baktérie, koliformné baktérie, enterokoky, mezofilné baktérie, psychrofilné baktérie, pseudomonas aeruginosa, anaeróbne sporulujúce baktérie redukujúce sulfity, pokrytosť zorného poľa mikroskopu železitými baktériami a mangánovými baktériami, počet jedincov živých   organizmov a jedincov mŕtvych organizmov, abiosestón v percentách	Súbor parametrov stanovení základnej analýzy rozšírenej o stanovenie parametrov:

-	obsah anorganických prvkov olova, chrómu, arzénu, ortuti, kadmia, zinku, medi, selénu, antimónu, niklu, striebra a kyanidov,
-	obsah organických látok: súčet polycyklických aromatických uhľovodíkov, fenolov prchajúcich s vodnou parou, prchavých  organických uhľovodíkov, pesticídov  a chlórovaných uhľovodíkov, nepolárnych extrahovateľných látok stanovených v infračervenom spektre, anionaktívnych tenzidov, 
-	rádiologické ukazovatele: celkovú objemovú aktivitu alfa, celkovú objemovú aktivitu beta, objemovú aktivitu radónu.	

Analýzy  prírodných  liečivých zdrojov a prírodných  zdrojov minerálnych  stolových vôd vykonávajú vybraté akreditované laboratória ministerstvom zdravotníctva, ktoré vykonávajú rozbory  základnej a rozšírenej analýzy vody akreditovanými skúškami.

Kontinuálny monitorovací systém
V roku 2002 pokračovala realizácia kontinuálneho monitorovacieho systému vôd vyhlásených za prírodné liečivé zdroje a prírodné zdroje minerálnych stolových vôd podľa odsúhlaseného projektu na lokalitách Santovka, Slatina, Dudince, Piešťany, Trenčianske Teplice, Nimnica, Smrdáky, Bojnice, Budiš, Martin - Záturčie, Turčianske Teplice, Sklené Teplice, Sliač, Kováčová, Brusno, Čačín, Baldovce, Bardejov, Cigeľka, Lipovce, Lúčky, Korytnica, Vyšné Ružbachy, Číž, Mníchova Lehota, Nová Ľubovňa, Kláštor pod Znievom, Tornaľa, Sulín, Šamorín – Čilistov, Trenčianske Mitice a boli vykonané nasledovné práce :
•	prieskum a výber automatickej meracej techniky (AMT), koordinácia a riadenie programového spracovania, vývoj modulov v centrálnom a lokálnych GIS, vývoj modulov korelácie, štatistiky a časového integrálu, vývoj nástrojov na zber dát, vývoj modulov na prenos dát, zaraďovanie archívnych materiálov a pasportizácie do lokálnych GIS, softwarové spracovanie  údajov z jednotlivých lokalít, vývoj tlačového výstupu z SDMV, vývoj užívateľskej vrstvy na zber dát z monitorovania v lokálnych GIS, vývoj nástrojov na odosielanie dát cez e-mail do centrálneho GIS, ladenie, overovanie a doplňovanie spolupráce medzi jednotlivými nástrojmi GIS,  zaraďovanie materiálov pasportizácie do lokálnych GIS, úprava modulu SDMV a štruktúry DMV v lokálnych GIS na komunikáciu s monitorovacími sondami, príprava montáže AMT, tvorba predbežných manuálov pre lokálne GIS, tvorba prevádzkových predpisov pre GIS, príprava inštalačných súborov pre jednotlivé lokality.

V súčasnosti je namontovaná AMT na lokalite Nimnica, Trenčianske Mitice, Dudince a Korytnica spolu na 7 zdrojoch. Celkovo možno uvažovať s montážou AMT minimálne na 108 zdrojoch. Tento potenciálny okruh monitorovacích objektov je upresňovaný v priebehu riešenia monitorovacieho systému vôd.

6.	Závlahové vody
Na území Slovenska sú vybudované závlahy na 308 214 ha poľnohospodárskej pôdy. Závlahová voda u nás je cca v 90% z povrchových zdrojoch, prevažne menších vodných tokov a malých vodných nádrží, ktoré boli pre potreby zavlažovania vybudované. Ďalším prípadom zdrojov závlahovej vody sú zavodňovacie a odvodňovacie kanály. Preto vlastnosti závlahovej vody v mnohých prípadoch charakterizujú aj kvalitu vody ako výstupu z poľnohospodárskej krajiny a interakciu medzi podzemnou a povrchovou vodou. V širšom zmysle tento monitoring sleduje pohyb vody v poľnohospodárskej krajine v systéme atmosféra, vegetácia, pôda, voda.
Závlahová voda sa podľa kvality hodnotí podľa normy STN 757143. Vplyv závlahovej vody na vlastnosti pôdy a na kvalitu pestovaných plodín je veľmi zložitý a závisí od mnohých faktorov. 
Pre zavlažovanie je vhodná I. trieda kvality. Závlahové vody II. a III. triedy môžu  nepriaznivo ovplyvňovať zdravotný stav rastlín, podzemné vody, pôdu, atmosféru, životnosť a prevádzkovú schopnosť stavebných konštrukcií a strojného zariadenia závlah, zvlášť kvapkových zavlažovacích systémov. Na objektívne posúdenie negatívnych účinkov závlahových vôd zníženej kvality na pestované plodiny, vlastnosti pôdy a prírodné prostredie je potrebné poznať vzájomné interakcie jednotlivých zložiek biosféry (pôda-voda-atmosféra-rastlina).
Vlastnosti závlahovej vody je preto potrebné posudzovať v širšom súbore hodnotení z hľadiska poľnohospodárskej činnosti, kde je potrebné závlahovú vodu hodnotiť z aspektu priameho pôsobenia na zavlažované plodiny, potenciálneho ovplyvňovania prírodného prostredia (pôdy, podzemných vôd) a z hľadiska životnosti, prevádzky schopnosti stavebných konštrukcií a strojného zariadenia závlah. 
Od roku 1995 sa systematicky sleduje kvalita závlahových vôd na Slovensku a rozvinula sa spolupráca medzi jednotlivými OZ Povodí a OZ Hydromeliorácie. 
Cieľom úlohy v ČMS Závlahové vody je monitorovať kvalitu závlahových vôd v zdrojoch využívaných vo vegetačnom období. Závlahová voda sa hodnotí podľa STN 75 7143. Pri zistení kvality vôd II. a III. triedy urobiť (pokiaľ je to možné) návrh opatrení v závlahovom hospodárstve (eliminácia zdroja  znečistenia, resp. náhrada nevyhovujúceho zdroja ZV za vyhovujúci). Dopĺňať informačnú databanku o zdrojoch a kvalite závlahových vôd na Slovensku, charakterizovať jednotlivé zdroje závlahovej vody podľa druhu znečistenia a špecifikovať možný negatívny vplyv závlahovej vody na kvalitu pôdy a rastlinnú produkciu. 
Ciele monitoringu budú na základe novej legislatívy v oblasti vôd v najbližšom období prehodnotené. Nová politika SR a EÚ pri sledovaní environmentálnych cieľov bude premietnutá aj do tohto subsystému.
Kvalita závlahových vôd v roku 2002 bola sledovaná na celom území Slovenska v zdrojoch závlahových vôd. Odberové miesta na kontrolu kvality závlahových vôd pre každé vegetačné obdobie boli minimálne v rozsahu využívaných zdrojov závlahových vôd. Minimálne 1-2 krát ročne sa kontrolovali aj zdroje dočasne mimo prevádzky. Vykonávateľmi chemických analýz boli vodohospodárske laboratóriá, a to: OZ Hydromeliorácie v Bratislave, 
	OZ Povodie Váhu v Piešťanoch,
	OZ Povodie Hronu v Banskej Bystrici,
	OZ Povodie Bodrogu a Hornádu v Košiciach,
	OZ Povodie Dunaja  v Bratislave

V jednotlivých profiloch závlahových vôd sa sledovala kvalita 1x mesačne v mesiacoch apríl – október, tzv. minimálny rozbor:
fyzikálne ukazovatele: teplota, farba
základné chemické ukazovatele: pH, rozpustené látky, sírany, chloridy, uhličitany, NEL(min. 2x), výpočet pomeru sodíka ku súčtu vápnika a horčíka
biologické ukazovatele: koliformné baktérie, fekálne koliformné baktérie, enterokoky, kolifágy, patogénne mikroorganizmy, salmonely, infekčné vývinové štádiá parazitov ľudí a zvierat a skúšky klíčivosti na semenách rastlín.
doplnkové ukazovatele: vápnik, horčík, sodík, kyanidy, dusičnany, hliník, arzén, kadmium, kobalt, chróm, meď, železo, ortuť, draslík, mangán, molybdén, nikel, olovo, zinok, selén, vanád, aniónaktívne tenzidy, fenoly prchajúce s vodnou parou, polychlórované bifenyly, celkový fosfor, organický dusík a atrazín.
Na základe poznatkov z monitoringu závlahových vôd z predchádzajúcich rokov, posúdenie potreby jej hodnotenia podľa doplnkových chemických a ďalších biologických ukazovateľov, príslušný správca toku určil ich výber. V čase intenzívneho využívania závlah bol vykonaný 2x ročne rozšírený rozbor závlahových vôd podľa STN 75 7143, ktorý predstavuje minimálny rozbor stanovení a stanovenie kolifágov, patogénnych mikroorganizmov, salmonel a infekčných vývinových štádií parazitov ľudí a zvierat. Patogénne mikroorganizmy, salmonely a infekčné vývinové štádiá parazitov ľudí a zvierat zabezpečil OZ Hydromeliorácie v ďalších vybraných lokalitách.
Okrem uvedených ukazovateľov OZ Hydromeliorácie vo vegetačnom období v čase intenzívneho zavlažovania vykonával stanovenie atrazínu a rozšírené kontrolné merania kvality závlahových vôd na vybraných ČS.
V lokalitách zavlažovaných vodou II. a III. triedy v základných chemických, prípadne doplnkových chemických ukazovateľov, boli odobraté 2x ročne vzorky pôdy na určenie vplyvu závlahovej vody na kvalitu pôdy vo vybraných lokalitách. Boli založené a vyhodnotené nádobové pokusy s cieľom zistiť vplyv závlahovej vody s vysokým obsahom rozpustených látok na zasoľovanie pôdy.
Dostupnosť údajov a výsledkov monitorovania:
Výsledky monitoringu sú ukladané do databázy, ktorá je k dispozícii na Slovenskom vodohospodárskom podniku, š.p. odštepný závod Hydromeliorácie. Výsledky budú spracované do záverečnej správy.

7.	Rekreačné vody
Kvalitu vody a prevádzky prírodných a umelých kúpalísk na Slovensku sleduje 37 štátnych zdravotných ústavov.
V roku 2002 sa sledovalo 55 vodných nádrží a jazier, prípadne vyhradených úsekov povrchových tokov so 66 plážovými oblasťami. Kontroly sa vykonávali na lokalitách s organizovanou rekreáciou, kde sa vydávali povolenia na prevádzku a tiež na lokalitách, ktoré  v horúcich letných dňoch využívalo na rekreáciu viac ako 1000 obyvateľov na tzv. neorganizovanú rekreáciu. Počas roka sa odobralo 495 vzoriek vôd z prírodných lokalít, v ktorých sa vyšetrilo 9027 fyzikálno-chemických a biologických ukazovateľov kvality vody. Na 35 prírodných lokalitách sa plánovalo s organizovanou rekreáciou, ale do konca sezóny  malo neobmedzenú prevádzku 20.
Pri výbere lokalít sa zohľadnil ich význam z hľadiska rekreačného využívania, veľkosti areálov, typu lokality a možnosti znečisťovania. Boli medzi nimi vyhlásené rekreačné oblasti s organizovanou rekreáciou ale aj lokality s neorganizovanou rekreáciou, využívané obyvateľstvom spontánne, pretože práve tieto môžu byť väčším zdrojom ochorení a nákaz. Do sledovania boli zaradené lokality charakteru štrkovísk, ktoré vznikajú bagrovaním štrku alebo piesku a sú naplnené podpovrchovou vodou. Tieto lokality sú znečisťované splachmi z blízkej poľnohospodársky obrábanej pôdy, priesakmi žúmp a trativodov z okolitej zástavby, infiltrovanými nutričným látkami, ktoré so sebou prinášajú prúdy podzemných vôd  aj zo vzdialenejšej poľnohospodárskej pôdy a chemickými kontaminantmi zo zdrojov priemyselného znečistenia. Ďalším typom lokalít boli hradené vodné nádrže (HN) budované na riekach a potokoch, ktoré okrem významu pre vodárenské a závlahové hospodárstvo, protipovodňovú ochranu a energetiku majú aj rekreačné využitie. Okrem podobných zdrojov  znečistenia aké hrozia štrkoviskovým jazerám, pribúdajú pri hradených nádržiach ako zdroje znečistenia prítoky. Tieto prinášajú so sebou  chemické a biologické znečistenie.
Odbery vzoriek vôd z prírodných  nádrží sa vykonávali z 2-4 odberových miest podľa počtu pláží alebo zdrojov znečistenia. Odbery sa realizovali najmenej jeden krát pre začiatkom letnej turistickej sezóny (LTS) v rozšírenom rozsahu ukazovateľov. Počas LTS sa realizovali odbery vzoriek približne v dvojtýždňových intervaloch, pričom 2 krát na rozšírený rozbor a 4 krát na zúžený rozbor.
Kvalita vody sa sledovala chemickým, mikrobiologickým a biologickým rozborom v rozšírenom rozsahu 30 ukazovateľov. Pri zúženom rozsahu vyšetrenia sa stanovilo 18 ukazovateľov kvality vody.
V rámci plnenia projektu a hlavnej úlohy „Sledovať kvalitu rekreačných lokalít so zameraním na ochranu zdravia obyvateľstva“ v letnej turistickej sezóne 2002 bolo na Slovensku sledovaných 178  umelých kúpalísk so 424 bazénmi. Z celkového počtu bazénov je 159 s termálnou a 265 s netermálnou vodou. Povolenie na prevádzku dostalo 164 kúpalísk s 394 bazénmi. Na kúpaliskách v ktorých príslušný okresný hygienik povolil prevádzku bola dokladovaná kvalita bazénových vôd a pitnej vody a prípadné nedostatky zistené v rámci výkonu štátneho zdravotného dozoru počas sezóny 2002 boli odstránené okamžite, čím boli splnené všetky požiadavky na prevádzku. Z dôvodu nezabezpečenia resp. nedostatočného hygienického zabezpečenia kvality vody prevádzkovateľmi, z dôvodov technických (rekonštrukcia) alebo z dôvodu, že prevádzkovatelia o povolenie ani nepožiadali, 31 kúpalísk so 64 bazénmi nebolo v prevádzke.

Vody bazénov umelých kúpalísk sa kontrolovali každých 14 dní v šestnástich chemických, fyzikálnych, biologických a mikrobiologických ukazovateľoch. Jeden krát za dva mesiace bol tento rozsah rozšírený o sledovanie prítomnosti termotolerantných améb a vajíčok parazitov.
Z celkového počtu 2 081 odobratých vzoriek sa vykonalo 33 160 analýz na fyzikálno-chemické, mikrobiologické a biologické ukazovatele. Laboratórnymi analýzami odobratých vzoriek vôd z bazénov bolo zistené prekročenie medzných hodnôt v 1 583 ukazovateľoch.
Z hľadiska kvality vody v bazénoch najčastejšie dochádzalo k prekračovaniu medzných hodnôt v mikrobiologických a biologických ukazovateľoch - koliformné baktérie a termotolerantné koliformné baktérie, fekálne streptokoky a prítomnosť patogénnych mikroorganizmov Pseudomonas aeruginosa, Staphylococcus aureus.
Po stránke chemickej boli najčastejšie nevyhovujúce ukazovatele chloridy, CHSK- Mn, močovina, pH, chloridy, amónne ióny, zápach a opakovaným problémom hygienického zabezpečenia kvality bazénových vôd bolo nedodržiavanie stanoveného limitu aktívneho chlóru vo vode. Nedostatky technického charakteru sa odstraňovali priebežne.
V zmysle odborného usmernenia MZ SR - Hlavného Hygienika SR č. 2406/2001 – Štátny zdravotný ústav SR na „prevenciu možnosti ochrany zdravia ľudí pri výskyte termotolerantných améb v bazénoch na kúpanie“, sa vykonávalo vzorkovanie aj na výskyt termotolerantných améb v rekreačných vodách. Pozitívne nálezy boli potvrdené v mnohých vzorkách bazénových vôd, ale aj v zdrojoch vody, ktoré slúžia na napĺňanie bazénov. V prípade výskytu termotolerantných améb ukladali pracovníci štátnych zdravotných ústavov prevádzkovateľom povinnosti na odstraňovanie uvedeného stavu (čistenie a dezinfekciu bazénov, dezinfekciu rozvodov vody, čistenie a dezinfekciu odplyňovacích nádrží a zásobných nádrží, prípadne konzultovali možnosti zabezpečenia náhradného vodného zdroja.
Pri komplexnom hodnotení sezóny 2002 možno hygienickú a epidemiologickú situáciu na kúpaliskách Slovenska považovať za priaznivú, zaznamenaný nebol žiadny hromadný výskyt ochorení v súvislosti s kúpaním, resp. s pobytom v areáloch kúpalísk. Pri hodnotení epidemiologickej situácie boli doteraz k dispozícii len hlásenia o vzniku ochorení v súvislosti s kúpaním len pri alimentárnych nákazách.  Ostatné ochorenia, ktorých vznik možno dávať do súvislosti s kúpaním, zatiaľ nie sú epidemiologicky sledované.
Na zabezpečenie informovanosti obyvateľstva sa v priebehu LTS spracovávajú informácie do masmédií o kvalite vody a prevádzky kúpalísk, uverejňujú sa odborné a populárnovedecké články o možných zdravotných rizikách z kúpania. V prípade potreby sa pripravujú informácie o zdravotných rizikách z kúpania vo forme letákov. V letnej sezóne 2002 boli aktuálne informácie o prevádzke kúpalísk a prípadných nedostatkoch uverejňované na internetovej stránke Štátneho fakultného zdravotného ústavu SR /www.szusr.sk/ Projekty - Rekreačné vody/.
Výsledky monitoringu prírodných kúpacích oblastí poukazujú na zvýšený stupeň eutrofizácie vody, spôsobený poľnohospodárskou činnosťou a najmä komunálnym znečistením, ktoré sa do vodných nádrží dostáva splachmi z okolia, priesakmi do podpovrchových vôd napĺňajúcich štrkopieskoviskové jazerá a odvádzaním komunálnych odpadových vôd bez čistenia do tokov napĺňajúcich hradené nádrže. 
Na umelých kúpaliskách sa prejavujú nedostatky v dodržiavaní hygienických opatrení prevádzkovateľmi, čo sa prejavuje na zhoršenej kvalite vody, najmä zvýšeným obsahom chloridov, CHSKMn, mikrobiologickým znečistením a biologickým oživením vôd.
4.	
ČMS Geologické faktory

Monitorovanie geologických faktorov pokračovalo v roku 2002 v zmysle projektu prác ZoD 152/2000/7.2. 

1.	Zosuvy a iné svahové deformácie
Vzhľadom na významnosť tohto subsystému uvádzame prehľad výsledkov monitorovania za rok 2002 v tab. 1.

Tab. 1.: Prehľad výsledkov monitorovania subsystému 01 Zosuvy a iné svahové deformácie za rok 2002 
Lokalita
(úroveň jej význam-nosti)	
Uskutočnené monitorovacie merania	
Hlavné výsledky monitorovania	Návrh ďalšieho
postupu monitorovania	
1.
Veľká
Čausa
(III.)	GD – jedno meranie v auguste 20 bodov);
RN – jedno meranie v septembri (14 b);
IN – jedno meranie v septembri (13 vrt); 
PEE – jedno meranie v marci (11 vrtov);
RP – vo vybraných 
objektoch (11  meranie hĺbky hladiny podzemnej vody - hpv 8  meranie výdatnosti - Q) raz za týždeň (priebežne 2 aut. hladinomery vo vrtoch VČ-2 a VČ-8)
ZÚ – denné úhrny z dvoch staníc SHMÚ	Geodetickým meraním bol preukázaný vcelku ukľudnený stav povrchovej časti zosuvu. Najvýraznejšie premiestnenie bolo zaznamenané v bode P-20 (30,61 mm od posledného merania, čo predstavuje rýchlosť pohybu 24,5 mm/rok) a najvýraznejší pokles pri bode P-11 (až 51 mm).
Meraniami povrchových reziduálnych napätí boli preukázané výrazné zmeny z tlakového na ťahové napätie v bodoch RN-22 a RN-17 a nárast ťahového napätia v bode RN-34.
Najzávažnejšie výsledky boli zaznamenané inklinometrickými meraniami. Vo vrte VČ-4 došlo k ustrihnutiu pažnice v hĺbke cca 10,3 m. Výrazná deformácia bola zaznamenaná i vo vrtoch VČ-2 a VČ-1 v hĺbke cca 5 m. Vo vrte VČ-8  dochádza k narastaniu deformácie až v hĺbke okolo 13 m.
Merania PEE preukázali pomerne vysoký stupeň pripovrchovej napätosti v okolí vrtu M-11, iné významnejšie zmeny neboli zaznamenané.
Z režimových pozorovaní vyplýva všeobecne znížená úroveň hladiny podzemnej vody v celom zosuvnom území.
	GD, RN, IN –  raz ročne  
(apríl), 
PEE – 2-krát ročne (jar a jeseň),
RP – iba vo vybraných 
objektoch raz týždenne
(plus 2 aut. hladinomery)	
2.
 Malá Čausa
(II.)	RN – jedno meranie v septembri (9 skúšok); 
IN – jedno meranie v septembri (1 vrt);
RP – vo vybraných 
objektoch (8 hpv plus 1 Q) raz za 2 týždne
ZÚ – denné úhrny z dvoch staníc SHMÚ	Merania povrchovej reziduálnej napätosti preukázali nárast ťahových napätí v bodoch RN-10 a RN-13.
Inklinometrické meranie  vo vrte MČ-1 preukázalo jeho nepriechodnosť v hĺbke 5,5 m. 
Režimové pozorovania zaznamenali extrémne vysoký stav hladiny podzemnej vody v jarných mesiacoch. Výrazné stúpnutie hladiny podzemnej vody bolo zachytené meraniami i v lete počas extrémnych zrážok.
	IN, RN – raz ročne (apríl) – potreba obnovenia vrtu MČ-1, 
RP – vo vybraných 
objektoch raz za 2 týždne
	
3.
Handlová – Morov-nianske sídlisko
(III.)	RP – vo vybraných objektoch (7 hpv plus 14 Q) 1x za týždeň
ZÚ – denné úhrny z jednej stanice SHMÚ	Režimovými pozorovaniami boli zaznamenané výrazné stúpnutia hladiny podzemnej vody v letných mesiacoch počas extrémnych zrážkových úhrnov. Najväčšie výdatnosti drenážnych prvkov boli dosiahnuté vo februári.
	GD – raz ročne (apríl),
RP – vo väčšom počte objektov raz za týždeň

4.
Handlová – Kunešov-ská cesta
(III.)	IN – jedno meranie v septembri (7 vrtov);
PEE – jedno meranie v auguste (3 vrty);
RP – vo vybraných objektoch (11 hpv plus 4 Q) 1x za týždeň
ZÚ – denné a mesačné úhrny z dvoch staníc SHMÚ  	Inklinometrickými meraniami boli preukázané výrazné deformácie vo vrtoch JK-2 a JK-3 v hĺbke cca 3 m pod povrchom terénu (deformácia až cca 30 mm za obdobie 3 rokov). Deformácie v ostatných vrtoch, nachádzajúcich sa mimo územia aktívneho zosuvu, boli rádovo nižšie.
I merania poľa PEE zaznamenali mierne zvýšenú napätosť v okolí vrtu JK-2, ktorý sa nachádza v priestore aktívneho zosuvu.
Režimové pozorovania hĺbky hladiny podzemnej vody zaznamenávajú pomerne prudké stúpnutie hladiny v jarných mesiacoch, kulminujúce v období marec až máj. Nasledujúci postupný pokles úrovne hladiny neovplyvnili ani extrémne zrážky v letných mesiacoch. I výdatnosť odvodňovacích zariadení je najvyššia na jar, kým v ďalšom období má ustálený charakter s takmer zanedbateľnou reakciou na zrážkovú činnosť.
	IN– raz ročne (apríl);
PEE – raz až dvakrát ročne (jar, jeseň);
RP - vo vybraných 
objektoch raz za týždeň
	
5.
Handlová – zosuv z roku 1960
(II.)	PEE – jedno meranie v apríli (6 vrtov);
RP – vo vybraných objektoch (8 hpv plus 25 Q) 11 meraní 
ZÚ – denné a mesačné úhrny z dvoch staníc SHMÚ  	Meranie poľa PEE preukázalo vysokú úroveň napätostného stavu v spodných častiach vrtu HGI-02, čo súvisí s aktivitou v hornej časti svahu. V ostatných vrtoch bol zaznamenaný mierny pokles napätí.
Režimové pozorovania, vykonávané s väčšou hustotou v období leta a jesene preukázali minimálnu reakciu kolísania úrovne hladín podzemnej vody na zrážkovú činnosť v tomto období. Všeobecné zvýšenie výdatnosti odvodňovacích vrtov bolo zaznamenané v jesenných mesiacoch.
	IN – raz za 2 roky (apríl); 
GD – raz za 2-3 roky (apríl);  
PEE – 1-2x roč. (jar a jeseň); OB – zhustiť (4x r.)	
6.
Dolná Mičiná
(II.)	RN – jedno meranie v auguste (8 skúšok); 
PEE – jedno meranie v apríli (14 vrtov);
RP, OB – 4 merania v 13 objektoch hpv a 6 objektoch Q plus dva aut. hladinomery, inštal. 16. apríla;
ZÚ – denné úhrny z jednej stanice SHMÚ	Meraniami povrchovej reziduálnej napätosti bol zaznamenaný všeobecný pokles tlakových napätí. Lokálny nárast tlakového napätia bol zachytený skúškou RN-25, situovanou na JV okraji zosuvného územia.
Merania PEE naznačili celkovo ukľudnený stav územia s výnimkou koncentrácie napätia v úrovni hladiny podzemnej vody vo vrte JM-2. Mierne zvýšené hodnoty napätí sa trvalo prejavujú v čelnej časti zosuvu. 
Režimovými pozorovaniami bolo zaznamenané najvýraznejšie stúpnutie hladiny po augustových extrémnych zrážkach, keď boli prekročené limitné hladiny podzemnej vody vo vrtoch JM-6, JM-18 a JM-19. Analogicky najvyššie výdatnosti odvodňovacích vrtov boli zaznamenané v mesiaci august.
	RN – raz ročne (apríl);
PEE – raz až dvakrát ročne (jar a jeseň); 
RP, OB – 4 až 6 krát ročne plus prevádzka dvoch automat. hladinomerov
(vrty JM-6 a JM-19)	
7.
Ľubietová
(II.)	GD –  jedno meranie v októbri (12 bodov);
RP, OB – tri merania
v 7 objektoch hpv a 9 objektoch Q
ZÚ – mesačné úhrny z jednej stanice SHMÚ	Geodetické meranie preukázalo pokračujúcu pohybovú aktivitu pozorovacieho bodu P-12. Premiestnenia bodov za okrajom odlučnej hrany zosuvu sa stabilizovali.
Režimovými pozorovaniami boli preukázané najvýraznejšie zmeny po letných intenzívnych dažďoch. Frekvencia meraní je však pomerne nízka a nemôže zachytiť všetky zmeny, ktoré sa prejavujú v priebehu roka. 
	GD – jedno meranie za 2 až 3 roky (najlepšie na jar);
RP, OB – aspoň 4-krát ročne	
8.
Fintice
(III.)	GD – jedno meranie v septembri (5 bodov);
IN – jedno meranie v septembri (3 vrty);
RP, OB – 5 meraní na 11 objektoch hpv;
ZÚ – mesačné úhrny z 2 staníc SHMÚ	Geodetické meranie potvrdilo celkovú stabilizáciu pohybu v akumulačnej časti zosuvu. Najvýraznejší posuv (7 mm za cca 16 mesiacov) je podstatne menší než v predchádzajúcich rokoch.
Inklinometrickými meraniami boli najvýraznejšie posuvy preukázané vo vrte K-5 v hĺbke 6,5 m (cca 13 mm za 15 mesiacov). Deformácia má však opačný smer, ako pri predchádzajúcom meraní. Vrty v najaktívnejšej, akumulačnej časti zosuvu sú ustrihnuté.
Režimové pozorovania vo všetkých vrtoch nepreukázali žiadne výrazné anomálie. Maximálne stavy hladiny podzemnej vody boli zaznamenané v letných mesiacoch. 
	GD, IN – raz ročne (jar);
PEE –1-2xročne (jar, jeseň),
RP a OB – 6-8x ročne. 	
9. 
Bojnice
(II.)	GD – jedno meranie v auguste (14 bodov); 
IN – jedno meranie v septembri (2 vrty);
RP – vo vybraných 
objektoch (8 objektov hpv) raz za  týždeň	Z geodetického merania vyplýva v porovnaní s predchádzajúcim rokom vyššia pohybová aktivita celého zosuvného územia. Najväčšie premiestnenia (nad 30 mm za obdobie 14 mesiacov) boli zaznamenané u bodov 1, 4, 6, 7 a 10. 
Inklinometrickými meraniami bola preukázaná pomerne veľká deformácia vo vrte JB-1 v hĺbke 1,6 m (cca 6 mm za obdobie 15 mesiacov).
Režimové pozorovania zaznamenali maximálne stavy hladiny podzemnej vody v zimnom období, keď hladina dosiahla v niektorých častiach až úroveň terénu.	IN, GD - raz ročne (apríl);
RP – vo vybraných 
objektoch raz týždenne	
10. Okoličné
(III.)	GD – jedno meranie v septembri (27 bodov);
RN – jedno meranie v septembri (11 bodov);
IN – jedno meranie v septembri (4 vrty); 
RP – vo vybraných 
objektoch (8 hpv a 13 Q) raz za týždeň plus priebežne 2 aut. hladinomery vo vrtoch J-1 a 
JH-29;
ZÚ – denné úhrny z 2 staníc SHMÚ	Geodetické meranie potvrdilo relatívne ukľudnený stav svahu po výraznej aktivizácii, zaznamenanej v roku 2000. Najväčšie premiestnenia  (nad 15 mm za rok) boli zaznamenané v čele zosuvnej akumulácie (body 132 a 133).
Merania povrchovej reziduálnej napätosti  zaznamenali výrazné zmeny z tlakových na ťahové napätia v bodoch RN-1, 6 a 9, čo môže naznačovať vytváranie dielčích ťahových trhlín.
Inklinometrické merania preukázali mierny útlm pohybovej aktivity v okolí vrtov M-3 a JO-1 (max. 5 mm za 13 mesiacov).
Režimové pozorovania už dlhodobo zachytávajú veľmi prudké stúpnutie hladiny podzemnej vody v jarných mesiacoch, jej mierny pokles v lete a menej výrazné stúpnutie v jeseni, po ktorom dochádza k prudkému poklesu hladiny. V zime 2001 až 2002 bola zaznamenaná nepriaznivá skutočnosť, že pomerne vysoká úroveň hladiny sa zachovala i v zimných mesiacoch. Stúpnutie spoločnej výdatnosti odvodňovacích zariadení, zaznamenané v roku 2002 ilustruje väčšie zrážkové úhrny a preukazuje dobrú funkčnosť drenážnych prvkov.
.	GD – jeden až dvakrát ročne (jar, jeseň); 
RN, IN –
raz ročne (apríl, alebo máj); 
RP – vo vybratých 
objektoch raz týždenne
(plus aut. hladinomer)
	
11. Liptovská
Mara
(II.)	GD – jedno meranie v júni (18 bodov);
RP – jedenkrát za 2 týždne vo vybraných (24 hpv a 28 Q) objektoch;
ZÚ – denné úhrny zo zrážkomernej stanice na hrádzi 	Na lokalite sa hodnotí stav na základe výsledkov meraní, uskutočňovaných TBD L. Mara za rok 2002. 
V geodetických meraniach sa prejavuje pretrvávajúca nestabilita pevných bodov. Celkové zaznamenané premiestnenia ilustrujú pomalý charakter pohybu bez výraznejších zmien.
Režimové merania potvrdili, že v niektorých piezometroch (J-7A, J-11A, J-6B a ďalšie, umiestnených vo východnej časti územia) dochádza k opakovanému prekročeniu limitných hodnôt. 
.	Spracovanie
Pokračujúcich meraní TBD	
12. Hlohovec 
Posádka
(I.)	GD – jedno meranie v októbri (11 bodov);
PEE, OB – jedno meranie vo februári (11 vrtov);
ZÚ – mesačné úhrny z 1 stanice SHMÚ	Geodetickým meraním bolo zaznamenané extrémne vysoké poklesávanie bodov PB-137 a 138 (až 75 mm za 2 roky) v severnej časti monitorovaného územia. Ostatné zaznamenané premiestnenia naznačujú ukľudnenie pohybovej aktivity.
Merania PEE preukázali zníženie hodnôt poľa PEE i v severnej, najaktívnejšej časti územia.
	GD – raz za 2 až 3 roky;
PEE, OB –
2 až 4-krát ročne
	
13.
 Vištuk
(I.)
	PEE, OB – jedno meranie v januári (15 bodov);
ZÚ – mesačné úhrny z 1 stanice SHMÚ	Merania PEE preukázali v roku 2002 celkove stabilizovaný stav prostredia iba s lokálnymi prejavmi nestability. Miesta zvýšených napätí sú pravdepodobne ovplyvnené i významnou tektonickou líniou, prebiehajúcou priestorom zosuvu.
	PEE, OB – 
2 až 3-krát  ročne	
14. 
Veľká Izra
(I.)	TM-71  
3 odčítania (apríl, júl, september) na dvoch prístrojoch	Z meraní na dilatometroch vyplýva, že trend roztvárania trhliny – odklápania hornej časti bloku smerom dolu svahom -  pokračuje. Celkové otvorenie trhliny je v súčasnosti cca 8 mm.
	TM-71 – odčítavanie 4 až 6-krát ročne	
15.
 Sokoľ
(I.)	TM-71  
3 odčítania (apríl, júl, september) na jednom prístroji	Meraniami na prístroji TM-71 v roku 2002 bol potvrdený doterajší trend, t. j. smer a rýchlosť pohybu andezitového bloku na východnom okraji neovulkanitov Slanských vrchov. Výsledné otvorenie trhliny presahuje v súčasnosti 6 mm.   	TM-71 – odčítavanie 4 až 6-krát ročne	
16. Košický
Klečenov
(II.)	TM-71  
3 odčítania (apríl, júl, september) na dvoch prístrojoch
	Meraniami na prístrojoch TM-71 bol zistený vertikálny zdvih blokov voči masívu na západnom okraji Slanských vrchov. Trend postupného vertikálneho zdvihu však v roku 2002 stagnoval, výraznejšie bol zaznamenaný prístrojom KK-2 (cca 0,2 mm).
	TM-71 – odčítavanie 4 až 6-krát ročne	
17. Banská
Štiavnica
(II.)	FG – 1 meranie profilov (8) a 1mer. metódou časovej základnice  (14 b.)  august;
GD – jedno meranie v auguste (16 bodov);
DM – 2 merania dilatometrom Somet (5 bodov) a 2 mer. meradlom posuvov (4 body)      	Fotogrametrickými meraniami profilov bolo preukázané, že najväčšie zmeny nastali na okraji južnej časti zárezu (profil 8), kde rozmery vypadnutých blokov presahujú až 1 m3.  Metódou časovej základnice i geodetickými meraniami bola identifikovaná nová zóna rozvoľnenia v spodnej časti centrálnej zóny masívu.
Dilatometrické merania zachytávali detailné polohové zmeny pozdĺž významných diskontinuít. Zmeny, zaznamenané meraniami v roku 2002 sú málo významné, nepresahujúce hodnotu 1 mm.
	FG, GD – 1-krát ročne,
DM –    
3 až 4-krát ročne	
18. Demjata
(II.)	FG – jedno meranie profilov (5) a jedno meranie metódou čas. základnice  (15 bodov) v auguste;
GD – jedno meranie v auguste (9 bodov);
DM – jedno meranie dilatometrom Somet (4 body) a meradlom posuvov (9 bodov)	Fotogrametrickými meraniami profilov boli najväčšie zmeny preukázané v strednej časti profilu 1, ktorý je umiestnený v centrálnej časti monitorovanej steny. Posuvy bodov zachytené metódou časovej základnice a geodetickými meraniami poukazujú na veľkú nerovnomernosť veľkosti pohybov v rôznych častiach skalnej steny.
Veľkosť zmien, zaznamenaných dilatometrickými meraniami je aj na tejto lokalite pomerne malá – dosahuje maximálnu úroveň iba okolo 1 mm. V roku 2002 však bolo zničené stanovisko č.1 pre meradlo posuvov zrútením skalného bloku (bod D9). 
	FG, GD – 1-krát ročne,
DM –   
3 až 4-krát ročne 
	
19. Harmanec
(I.)	FG – jedno meranie profilov (14 horizontálnych) v auguste;
DM – dve merania dilatometrom Somet (4 body) 	Fotogrametrické merania preukázali veľmi nerovnomerné zmeny v rôznych výškových úrovniach pozorovanej eróznej ryhy. Najvýraznejší úbytok materiálu (hrúbky cca 30 cm) bol zaznamenaný vo východnej časti ryhy v horných polohách steny.
Merania dilatometrom Somet nepreukázali prakticky žiadne zmeny (maximálne do 0,1 mm) 
	FG, OB – 
raz za rok, alebo raz za 2 roky,
DM - 3 až 4-krát ročne
	
20.
Ipeľ
(II.)	OB – štvrťročne	Na lokalite sa vykonáva súbor meraní rôzneho charakteru Z hľadiska stability územia sú najdôležitejšie geodetické merania vykonávané s dvoj až trojročným intervalom a pravidelné (štvrťročné) obhliadky terénu za účelom posúdenia rozvoja geodynamických javov.	GD – raz za 2 až 3 roky,
OB - štvrťročne	

Vysvetlivky:
GD - geodetické merania, RN - merania povrchovej reziduálnej napätosti, IN - inklinometrické merania, PEE - merania poľa pulzných elektromagnetických emisií, RP - režimové pozorovania, ZÚ – merania zrážkových úhrnov, OB - pochôdzkovanie s obhliadkou a overením stavu a funkčnosti monitorovacích objektov, TM-71 – mechanicko-optický dilatometer, FG – fotogrametrické merania, DM – dilatometrické merania
Označenie stupňa významnosti jednotlivých lokalít z celospoločenského hľadiska: III – celospoločensky i z hľadiska riešenia úlohy najdôležitejšie lokality, II – dôležité lokality, I – v súčasnosti menej dôležité lokality. 

V rámci svahových pohybov typu zosúvania sa najväčšia pozornosť už dlhodobo sústreďuje na havarijné zosuvy Hornej Nitry (Veľká a Malá Čausa, Bojnice), na zosuvy v Okoličnom, Finticiach i na sanovaný zosuv v Dolnej Mičinej. Na uvedených lokalitách bol aplikovaný najširší sortiment monitorovacích pozorovaní s najhustejšou frekvenciou uskutočňovaných meraní. V roku 2002 bola zaznamenaná aktivizácia svahového pohybu po hlbších šmykových plochách na lokalite Veľká Čausa (ustrihnutie inklinometrického vrtu VČ-4 v hĺbke 10,3 m, zaznamenaný posuv viac ako 8 mm v hĺbke cca 13 m vo vrte VČ-8, výrazné posuvy vo vrtoch VČ-1 a 2) a aktivizácia pripovrchovej zóny na lokalite Bojnice (deformácia inklinometrického vrtu JB-1 v hĺbke 1,6 m dosahujúca cca 5 mm), spôsobená pravdepodobne únikmi vody z kanalizácie. Náznaky zvýšenia pohybovej aktivity vyplývajú z výsledkov monitorovania i na lokalite Malá Čausa (zamokrenie územia, vznik ťahových trhlín, ustrihnutie inklinometrického vrtu MČ-1 v hĺbke cca 5.5 m). Naopak z praktického hľadiska treba konštatovať ukľudnenie pohybu menšieho zosuvu na lokalite Okoličné, ktorý sa v roku 2000 nachádzal v kritickom stave. Celkové zníženie napätostného stavu (oproti roku 2001) bolo zaznamenané aj na lokalite Dolná Mičiná (na základe výsledkov meraní povrchovej reziduálnej napätosti i meraní poľa PEE). Vzhľadom na preukázanú výraznú dynamiku režimu podzemných vôd boli na tejto lokalite v roku 2002 inštalované dva automatické hladinomery. Na viacerých lokalitách je trvalým problémom údržba monitorovacích objektov, ale aj sanačných opatrení, ktorej absencia môže viesť k obnoveniu pohybovej aktivity (lokality Bojnice, Ľubietová, Dolná Mičiná, Okoličné, Fintice).
Z lokalít svahových pohybov typu plazenia boli i v roku 2002 najzaujímavejšie výsledky zaznamenané na lokalite Košický Klečenov, kde sa dilatometrom zachytáva pokračujúci výlučne vertikálny výzdvih okrajového bloku oproti masívu. Treba však konštatovať, že pri zotrvávajúcom trende sa samotný pohyb v tomto období spomalil.
Veľmi výrazné prejavy pohybovej aktivity boli v roku 2002 zaznamenané na lokalitách monitorovania stability skalných zárezov (prognózovanie pohybov typu rútenia). Pokračujúce výrazné porušenie skalnej steny zárezu s priamym ohrozením štátnej cesty I. triedy bolo konštatované na lokalite Demjata. O zistených skutočnostiach bola v predchádzajúcom roku písomne informovaná Slovenská správa ciest v Prešove. Zrútenie viacerých skalných blokov bolo zaznamenané i na lokalite Banská Štiavnica. Naopak, deformácie, zistené na lokalite Harmanec sú zanedbateľné a vyplývajú pravdepodobne z krehkého správania tohto typu hornín, ktoré sa prejavuje náhlym prekročením pevnosti.
Možno teda konštatovať, že na základe výsledkov monitorovacích meraní v roku 2002 najzávažnejšie nepriaznivé zmeny, vedúce k aktivizácii zosuvných pohybov boli zaznamenané na lokalitách Veľká Čausa, Malá Čausa a Bojnice. Na viacerých lokalitách bol konštatovaný zhoršujúci sa stav monitorovacej siete. V rámci monitorovania stability skalných zárezov bol veľmi nepriaznivý stabilitný stav preukázaný na lokalite Demjata a čiastočne i na lokalite Banská Štiavnica.

2.	Erózne procesy
Monitoring eróznych procesov je realizovaný hodnotením eróznych procesov pomocou leteckých meračských snímok na šiestich lokalitách a na ďalších dvoch sa erózia hodnotí meraním odnosu pôdy, obhliadkou lokalít a hodnotením zmeny krivky zemín vrchného pôdneho horizontu. Práce v roku 2002 boli zamerané na lokality Osrblie, Dudince, školský pozemok Slovenskej poľnohospodárskej univerzity v Nitre a Varhaňovce.
Na lokalite Osrblie sme realizovali pravidelnú obhliadku a fotografickú dokumentáciu. Podobne ako v roku 2001, ani v roku 2002 sme na tejto lokalite nepozorovali významnejší priebeh akcelerovanej erózie. Táto a ani iné geodynamické javy neboli pozorované ani po augustových intenzívnych zrážkach s následnými povodňami a to aj napriek tomu, že ich v médiách avizovali. Prejavy erózie sú pozorované len na vrchnom okraji zárezu lesnej cesty vedenej po vrstevnici v spodnej časti pozorovaných svahov. Obavy z významnejších procesov erózie na monitorovaných svahov sa nepotvrdili ani v tomto roku.
V rámci prác na lokalite Dudince boli ortorektifikované a následne vyhodnotené dve sady leteckých meračských snímok z roku 1949 a 1991. Na základe výsledkov štúdii dvoch sád leteckých meračských snímok vyplýva, že za obdobie 42 rokov sa na monitorovanom území Dudince celková dĺžka identifikovaných eróznych rýh skrátila o 9,754 km, a ich celková plocha zväčšila o 0,088 km2. To znamená, že vzhľadom na východiskový stav z roku 1949 sa erózne ryhy na monitorovanom územia skrátili o 23,5% z pôvodnej dĺžky a ich plocha sa zväčšila o 9,1%.
Na lokalite Varhaňovce bol zdigitalizovaný topografický podklad na vytvorenie digitálneho modelu reliéfu potrebného pre vyrátanie morfometrických parametrov a pre ortorektifikáciu leteckých meračských snímok.
Za účelom monitorovania plošnej erózie na poľnohospodárskej pôde boli realizované práce na školskom pozemku Slovenskej poľnohospodárskej univerzity v Nitre. Okrem inštalácie monitorovacích prvkov, odberu vzoriek a pravidelného čítania zmeny výšky povrchu poľnohospodárskej pôdy práce zahŕňali aj kompletizáciu a analýzu podkladových údajov a  materiálov a terénny prieskum záujmového územia. Výsledky monitoringu na tejto lokalite potvrdili, vzťah medzi pozíciou monitorovacieho prvku na svahu a prírastkom (úbytkom) zeminy na mieste tohto prvku. K odnosu zeminy dochádza vo vrchnej časti svahu a k sedimentácii zeminy v dolnej časti svahu, respektíve na jeho úpätí.

3.	Procesy zvetrávania
V roku 2002 monitoring procesov zvetrávania pokračoval v pravidelných meraniach a v získavaní doplňujúcich údajov na už vybudovaných lokalitách. Na všetkých lokalitách už bol dokončený celý komplex pôvodne navrhnutých fyzikálno-mechanických meraní doplnený o komplexné opisy monitorovaných lokalít. Ťažisko prác sa presúva smerom k chemickým a izotopovým analýzam poskytujúcim detailný pohľad na zmeny v chemickom a mineralogickom zložení posudzovaných hornín. Monitoring procesov zvetrávania bol realizovaný tak ako v predchádzajúcich rokoch v zásade dvoma spôsobmi:
a/	procesy zvetrávania boli sledované v prirodzených podmienkach, t. j. na vybraných lokalitách, kde v dôsledku antropogénnych zásahov došlo k odkrytiu horninových komplexov,
b/	experimentálne sledovanie procesov zvetrávania v podmienkach prírodného laboratória, v ktorom sú exponované vzorky poloskalných a alterovaných skalných hornín odobraté z vrtov a odkryvov z rôznych oblastí Slovenska. Pre expozíciu bola odobratá nová sada 38 vzoriek poloskalných hornín, vzorky boli spracované a testované v Laboratóriu inžinierskej geológie Štátny geologický ústav Dionýza Štúra v Bratislave a následne vystavené v prírodnom laboratóriu. V lete 2002 sme vykonali štandardné meraniam za účelom zistenia straty ich hmotnosti v dôsledku zvetrávania, zmeny fyzikálno-mechanických vlastností a zmeny morfológie povrchu vzoriek.
Na lokalite Vydrica – modelové územie sledujeme hmotovú bilanciu chemických zložiek uvoľňovaných do geologického prostredia v dôsledku zvetrávania. V roku 2002 sa pokračovalo v monitorovacom systéme povrchových a zrážkových vôd, založený bol monitorovací systém podzemných vôd. Odber vzoriek zrážok bol v približne mesačných intervaloch v areáli meteorologickej stanice Malý Javorník súčasne s meraním kvantity a bezprostredným meraním pH a vodivosti. Boli stanovené vysoké obsahy NO3-, ktoré v  priebehu roka mierne kolíšu v závislosti na prietoku, pričom sa prejavuje mierna pozitívna závislosť na výdatnosti. Pôvod je pravdepodobne kombináciou sekundárneho znečistenia, prínosu atmosférickými zrážkami, ako aj možnosti vyplavovania z pôdneho pokryvu vplyvom zvýšenej acidifikácie.
Komplementárnou zložkou uvedeného výskumu sú izotopové analýzy pomerov 87Sr/86Sr, ktoré na základe detailného štúdia zmien pomerov týchto izotopov, ako aj rubídia, umožňujú detailne posúdiť postupnosť zvetrávacích procesov v rámci horninotvorných minerálov. Izotopový výskum sme situovali do granitoidných hornín Malých Karpát a veporidného kryštalinika a tiež do andezitov na lokalite Banská Štiavnica. Z petrografických, mineralogických a izotopových meraní rúl na lokalite Pezinská Baba vyplýva, že sledovanie koncentrácií hlavných a minoritných oxidov v horninách rôzneho typu chemickej a mechanickej degradácie nie je v tomto prípade objektívnym kritériom na posúdenie stupňa zvetrania. Naopak, veľmi citlivým indikátorom je sledovanie zmien izotopového pomeru 87Sr/86Sr v kombinácii s pomerom 87Rb/86Sr, čo je v podstate Rb/Sr pomer. Študované ruly v profile zvetrania na Pezinskej Babe sa hlavne prejavujú výraznou zmenou Rb/Sr pomeru, z čoho vyplýva, že z hľadiska ich modálneho zloženia je dominantnou zmenou strata Sr, ktorá sa prejavila zvyšovaním Rb/Sr pomeru. Príčina tejto straty je hlavne zvetrávanie plagioklasu a jeho premena na illit. Keďže plagioklas má veľmi nízky Rb/Sr pomer, dominantná strata spočíva hlavne v uvoľňovaní tzv. obyčajného Sr. Zvetrávanie plagioklasu určuje aj zmenu mechanických vlastností hornín, ktoré so zvyšujúcim sa stupňom zvetrania výrazne degradujú.

4.	Objemovo nestále zeminy 
V roku 2002 sa pokračovalo v regionálnej identifikácii výskytu objemovo nestálych sedimentov. Na území Trnavskej pahorkatiny bola vykonaná registrácia poškodených objektov a vyhotovené záznamové listy s údajmi o registrovaných porušených objektoch - lokalizácia porušeného objektu, popis, príčina, priebeh poruchy, profil základovej pôdy, spôsob a hĺbka založenia objektu, údaje o hladine PV, vlastnosti základových pôd, analýza vonkajších faktorov presadavosti. Taktiež boli monitorované pukliny a ich zmeny na vybratých objektoch. Väčšinou dochádza k opakujúcim sa trhlinám rádovo desatiny milimetra až milimetre. Ojedinele aj niekoľko centimetrov. Boli odobraté porušené a neporušené vzorky. V laboratóriu inžinierskej geológie boli stanovené fyzikálne vlastnosti vzoriek a ich náchylnosť na objemové zmeny. V oedometrických prístrojoch boli stanovené hodnoty pomerného napučiavania B0, veľkosť tlaku z napučiavania Pn a jeho časový priebeh. Zmraštiteľnosť sme stanovili na vzorkách ílov predovšetkým smektitov. Boli stanovené aj deformačné vlastnosti charakterizované modulom deformácie a súčinitele filtrácie sledovaných vzoriek zemín z Východoslovenskej nížiny.
Zo vzoriek z Východoslovenskej nížiny bolo metódou práškovej röntgenovej difrakčnej analýzy stanovené minerálne zloženie. Vo všetkých skúmaných zeminách dominujú minerály zo skupiny smektitov. Prítomný je aj illit, kremeň, živce. Na základe analýzy scanovým elektronovým mikroskopom bola mikroštruktúra definovaná ako voštinovo-matricová.

5.	Zmeny antropogénnych sedimentov 
V roku 2002 sme na odkaliskách ENO Nováky „Pôvodné“ a „Definitívne“ odobrali a analyzovali 8 neporušených vzoriek a 22 porušených vzoriek popolčeka. Odvŕtali sme spolu 8 vrtov spolu 53 bm, realizovali 53 presiometrických skúšok, urobili RTG analýzy na 6 odseparovaných vzorkách popolčekov a geofyzikálne merania.
Na základe laboratórnych skúšok sa zistilo, že elektrárenské popolčeky sú svojim zrnitostným zložením podobné zeminám triedy S3 symbol S – F, S5 SC a F4 CS. Objemová hmotnosť sa pohybuje v rozpätí od 0,992 g.cm-3 do 1,47 g.cm-3 . Výsledky mechanických vlastností popola na odkalisku zistené pomocou presiometrických skúšok preukázali, že dochádza vplyvom času od ich zabudovania či naplavenia ku kvalitatívnemu i kvantitatívnemu zlepšeniu a teda i k nárastu stability odkalísk. To je z hľadiska spoľahlivosti a stability týchto odkalísk  pozitívne zistenie.

6.	Stabilita horninových masívov pod historickými objektmi
V roku 2002 sme sa zamerali na nasledovné lokality - Spišský, Strečniansky, Oravský, Uhrovský a Lietavský hrad, kláštorný komplex Skalka pri Trenčíne. Na Plaveckom hrade, Pajštúnskom a Čachticiach boli monitorovacie zariadenia inštalované v poslednom roku a vykonané počiatočné merania.

Spišský hrad
V súčasnosti sú na Spišskom hrade funkčné 4 prístroje typu TM-71 a  5 stanovísk, kde sa realizujú merania prenosnými meradlami SOMET. V priestore tzv. Perúnovej skaly, ktorá dlhodobo vykazuje zámky nestability máme situované tri monitorovacie stanoviská. Na jednom z nich (TM-71-1) za posledný rok došlo k otvoreniu trhliny o 0,4 mm. Celkove sa trhlina od leta 1992 otvorila o 4,3 mm. Pootočenia nie sú významné a dosahujú asi 0,1 mm/rok. Celková hodnota pohybu je cca 3,3 mm. Na prístroji TM-71-2 za posledný rok došlo k ustáleniu pohybu v smere osi x. Trhlina sa otvorila o 0,6 mm, čo predstavuje opačnú tendenciu vývoja ako za posledné roky. Podobný vývoj pozorujeme aj v smere osi y, kde za rok 2002 došlo k zmene o –0,6 mm. Za posledné dva roky teda došlo k celkovej zmene len o 0,1 mm. Na treťom prístroji TM-71-h1 sme zistili, že trhlina sa postupne zatvára, pričom charakter zmien je výrazne oscilačný. Pohyb v smere osi y a z je minimálny. Ak by sme teda mali vyjadriť sumárny pohyb monitorovaného horninového bloku tzv. Perúnovej skaly je zrejmé, že tento sa vykláňa smerom na JV, pričom z vnútornej strany porušuje murivo dolného paláca.

Hrad Strečno
Za posledný rok pozorujeme nárast pohybu v smere osi x o 0,5 mm, čo predstavuje dlhodobý trend pohybu v tomto smere. Celkové otvorenie trhliny od roku 1996 dosiahlo 1,5 mm. V prípade nárastu pohybov v tomto smere môže dojsť k odkloneniu skalného brala a ohrozeniu štátnej cesty 1. triedy Bratislava-Košice.

Kláštor Skalka
Na tomto historickom komplexe je pozorovaný minimálny pohyb, ktorý sa pohybuje rádové vo všetkých troch osiach v rozpätí 0,05 mm za posledný rok
Na ostatných lokalitách sú umiestnené meracie stanoviská pre prenosné meradlo typu SOMET. Na serióznu vedeckú interpretáciu získaných výsledkov je potrebné merania vykonávať minimálne v rozsahu troch po sebe nasledujúcich rokov, čo zatiaľ nezodpovedá dobe inštalácie meracích stanovísk. 
Získané výsledky meraní z monitorovaných lokalít preukázali opodstatnenosť navrhnutých meraní. V ďalšom období bude potrebné upresniť metodiku merania prenosným meradlom SOMET a korelovať s výsledkami meraní pomocou terčových meradiel TM-71. 

7.	Pochované antropogénne sedimenty
Podsystém je zameraný na lokality budované antropogénnymi materiálmi, ktoré vznikali v minulosti ako odpadový materiál vznikajúci pri rôznej ľudskej činnosti. V súčasnosti sú vizuálne znaky miest budovaných takýmito materiálmi zastreté. Z toho dôvodu je potrebné takéto miesta v prvom rade identifikovať.
Pre antropogénne sedimenty pochované (ASP) boli definované základné skupiny materiálov, vychádzajúce z reálneho výskytu na území SR. Bolo vytvorených päť základných skupín ASP, a to: 
-	zakryté skládky odpadov
-	sedimenty v centrách miest ako výsledok dlhodobého osídlenia (pracovne nazvané mestské sedimenty)
-	priemyselné sedimenty v areáloch veľkých priemyselných podnikov  
-	antropogénne sedimenty ako dôsledok povrchovej a podpovrchovej ťažobnej činnosti (pracovne nazvané banské sedimenty)
-	produkty energetických a spaľovacích zariadení, zariadení na úpravu, alebo vedľajší produkt spracovania (pracovne nazvané zakryté škváry, popoly a kaly).

Uvedené skupiny ASP boli hodnotené v týchto vybraných územiach: oblasť mesta Bratislavy z hľadiska výskytu všetkých vyčlenených skupín, oblasť Žitného ostrova vzhľadom na vysoký počet zakrytých skládok, oblasť mesta Košice pre výskyt všetkých skupín, oblasť stredného Slovenska s výskytom najmä banských a priemyselných ASP, oblasť severného Slovenska – okr. Spišská Nová Ves vzhľadom na výskyt banských sedimentov.
Základnými sledovanými prvkami každej lokality budovanej ASP sú: lokalizácia,  údaje o materiálovom zložení, údaje o horninovom prostredí, parametre preskúmanosti, prieskumu a monitoringu, hodnotenie vplyvu na životné prostredie a návrh na ďalší postup. Súčasťou je fotodokumentácia a dokumentácia stavu reliéfu.
Zmenené postavenie skládok odpadov v SR v súvislosti s prísnejšími právnymi požiadavkami vytvorilo novú skupinu skládok odpadov na území SR, ktorých prevádzka je ukončená. Následne sa uzatvárajú v zmysle definovaných požiadaviek. Tieto skládky odpadov sa stávajú antropogénnymi sedimentmi zakrytými. V roku 2002 pokračovali práce na identifikácii lokalít ASP na  území severného Slovenska - v okrese Spišská Nová Ves, a to najmä identifikáciou zakrytých skládok. Táto identifikácia vychádzala zo zmenených legislatívnych podmienok v odpadovom hospodárstve.. Na území okresu Spišská Nová Ves bolo zaregistrovaných 66 skládok, z ktorých  z vyššie uvedených dôvodov bolo uzavretých 48 skládok a začlenených do monitorovacieho systému  ASP. 

8.	Tektonická a seizmická aktivita územia
Predmetom monitorovania tektonickej a seizmickej aktivity územia je dokumentácia pohybovej aktivity vrchnej časti zemskej kôry na základe sledovania vertikálnych pohybov povrchu, aktivity pohybov pozdĺž zlomov a seizmickej aktivity územia. Cieľom riešenia je vymedzenie tých častí štátneho územia, v ktorých možno očakávať zvýšenú aktivitu tektonických pohybov, ako aj území s rovnakou prognózovanou seizmickou intenzitou.
V roku 2002 sa monitoring seizmotektonických javov sústredil najmä na oblasť stredoslovenského zlomového pásma (SZP). V tomto území sa na Slovensku vyskytujú najväčšie rozdiely v tendencii vertikálnych pohybov povrchu a  v ostatnom období sa tu vo zvýšenej miere prejavuje tiež seizmická aktivita. Bola zostavená Mapa recentných vertikálnych pohybov v mierke 1:500 000. Najvyššia rýchlosť pohybov (až 1,8 mm.rok-1) bola zaznamenaná v Banskej Bystrici, v časti Jakub a Kostiviarska. Táto rýchlosť vyzdvihovania je súčasne najvyššia zistená v celých Západných Karpatoch a svedčí o značnej lokálnej pohybovej aktivite zemskej kôry.
Poklesy povrchu o rýchlosti nad 1mm za rok, boli zaznamenané v SV časti Krupinskej planiny a v priľahlej časti Štiavnických vrchov – až po Banskú Štiavnicu. Najvýraznejšie rozdiely v orientácii i rýchlosti pohybov, indikujúce pohyby pozdĺž zlomov a možnosť vzniku zemetrasenia bola zaznamenané medzi Hornými a Dolnými Mladonicami, kde sa výzdvihy o rýchlosti 0.3-0.6 mm za rok menia náhle na poklesy o rýchlosti až 1.8 mm za rok. V tejto časti územia boli v októbri 1999 zaznamenané zemetrasenia o intenzite 4,5-5,50EMS. Pozoruhodné je, že v tomto území sa podľa historických záznamov nevyskytlo v minulosti žiadne makroseizmicky pozorované zemetrasenie. V dôsledku uvedeného vývoja seizmotektonickej aktivity v SZP došlo zrejme v jeho severnej časti k poklesu napätí, ktoré sa začali v ostatnom období mobilizovať v južnejších zónach a aktivizovať pohyby doprevádzané otrasmi. V SZP možno zrejme očakávať zvýšenú seizmickú aktivitu aj v ďalšom období, a to aj v jeho južnej časti, ktorá bola donedávna seizmicky neaktívna.
V ostatných rokoch sa aj na území Slovenska pristúpilo k budovaniu nových geodetických sietí a využívaniu nových metód založených na geodetických observáciách družíc, ktoré na rozdiel od nivelácie umožňujú sledovať i horizontálne pohyby. Koordinátorom týchto prác je Geodetický a kartografický ústav (GKÚ) v Bratislave. Od roku 2002 sa v spolupráci s pracovníkmi GKÚ začalo s využívaním týchto monitorovacích systémov aj v rámci tohto podsystému.

9.	Monitorovanie kvality snehovej pokrývky
Monitorovanie chemického zloženia snehovej pokrývky na Slovensku nadväzuje na predchádzajúci výskum, ktorý sa realizuje od roku 1976.
Ak hodnotíme celkovú mineralizáciu snehu ako výsledok kumulatívneho vplyvu od vzniku až po globálne a lokálne faktory, potom distribúcia najnižších priemerných hodnôt je viazaná na horské oblasti a pohybuje sa okolo 10 mg/l. Maximálne priemerné hodnoty sú silno ovplyvnené lokálnou antropogénnou činnosťou viazanou na mestské aglomerácie a ich okolie. Výsledný efekt antropogénnych aktivít vedie ku dvom základným dopadom. Snehový roztok má kyslý charakter (pH 5,06,0), alebo výrazne alkalický s hodnotami pH okolo 8,09,0 pri celkove vysokých priemerných hodnotách celkovej mineralizácie. Prvý typ sa vyskytuje hlavne v okolí Bratislavy (M=2130 mg/l) s extrémnymi hodnotami až 67 mg/l, oblasti Patiniec, Ružomberku, Nitry, Vojan, Handlovej, Novák, a pod. Druhý typ je predovšetkým spojený s výrobou cementu a spracovaním magnezitu. Sem patria lokality Pezinská Baba, Zádielska dolina a oblasť Jelšavy s priemernými hodnotami celkovej mineralizácie okolo 27 mg/l a maximálnymi obsahmi nad 100 mg/l, čo naznačuje na rozpúšťanie alkalických úletov z uvedených zdrojov v dôsledku čoho dochádza ku extrémnym nárastom hodnôt pH.
V zimnom období roku 2001/2002 bolo odobratých 44 vzoriek snehu, čo bolo dané dobrými podmienkami tohto zimného obdobia a dĺžkou trvania trvalej snehovej pokrývky na území Slovenska. Celková mineralizácia snehu sa pohybovala v rozmedzí 5.131 – 32.986 mg/l s najnižšími hodnotami na lokalite Čertovica, Štrbské pleso a najvyššími na lokalite Bratislava - Slovnaft. V uvedených lokalitách sa prejavili aj jedny z najnižších hodnôt pH a najvyššia, až 8.92 v odberového miesta Bratislava - Slovnaft. Uvedená skutočnosť zodpovedá charakteru snehových roztokov, v prípade Čertovice a Štrbského plesa s prevahou kyslých aniónov (sírany a dusičnany) a v prípade Bratislava - Slovnaft s výraznou prevahou bázických katiónov (obsah vápnika až 5.85 mg/l), ktorá naznačuje na vplyv alkalických emisií. Z hľadiska obsahu stopových prvkov dominujú v snehových roztokoch hliník a zinok ako v priemerných, tak aj v absolútnych koncentráciách, ktoré boli zistené v oblasti Bratislavy, Horného Tisovníka, Vojan, Lokce a Banského Studenca. V prípade hliníka je zaujímavé, že jeho vysoká koncentrácia nebola zaznamenaná v oblasti Patiniec, kde je dlhoročne prítomný v najvyšších koncentráciách. Najvyšší obsah zinku bol prekvapujúco zistený na lokalitách Donovaly, Tatranská Lomnica a Lomnický štít. Z ostatných stopových prvkov nie je urobená základná štatistická analýza z dôvodu ich nízkych koncentrácií, resp. koncentrácií pod detekčný limit aplikovaných analytických techník. Zaujímavé však sú obsahy arzénu až 0.0139 mg/l v oblasti Podhradia pri Novákoch a Vojanoch (pravdepodobný dopad vplyvu tepelných elektrární), a tiež koncentrácia olova v oblasti Cejkova.
Možno povedať, že z hľadiska obsahu organických látok sú tieto zastúpené v mnohých oblastiach v pomerne vysokých koncentráciách, čo indikujú zvýšené hodnoty sumárneho ukazovateľa ChSK, ktoré dosahujú koncentrácie maximálne až 4.96 mg/l na lokalite Branisko.
Z hľadiska celkového zaťaženia atmosféry v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi (pri porovnaní s priemernými hodnotami vybraných zložiek za celé predchádzajúce obdobie pozorovania) môžeme hovoriť oproti priemerným koncentráciám o nižšej záťaži s lokálnymi anomáliami vyššími ako priemerné obsahy.

10.	Monitorovanie seizmických javov na území SR
Národná sieť seizmických staníc GFÚ SAV na Slovensku v období od 1.11.2001 do 31.10.2002 zaznamenala 1694 zemetrasení a priemyselných explózií. Počas tohto obdobia došlo k 3 makroseizmicky pozorovaným zemetraseniam. Všetky mali epicentrum na východnom Slovensku. Seizmometricky boli zaznamenané a lokalizované 3 mikrozemetrasenia s epicentrom na území SR. Celkovo bolo zo záznamov seizmických staníc NSSS identifikovaných 4836 fáz, bolo určených 470 amplitúd a periód vybraných fáz, 527 predbežných epicentrálnych vzdialeností, 317 magnitúd a 275 azimutov a uhlov dopadu.
Ku všetkým 3 makroseizmicky pozorovaným zemetraseniam s epicentrom na území Slovenska došlo v seizmickej zdrojovej zóne východné Slovensko - 29.11.2001 v okolí Čiernej nad Tisou a 22.1.2002 a 5.3.2002 v okolí Michaloviec. Z dôvodu nedostatočného pokrytia územia východného Slovenska seizmickými stanicami NSSS však tieto zemetrasenia neboli seizmometricky zaznamenané a pre nedostatok potrebných údajov nebolo možné vykonať ich lokalizáciu.
Všetky lokalizované mikrozemetrasenia mali epicentrum v juhozápadnej časti Slovenska (2 priamo v zdrojovej zóne Dobrá Voda). Tento fakt súvisí so skutočnosťou, že v okolí lokalít Atómových elektrární Bohunice a Mochovce sú v prevádzke lokálne siete seizmických staníc, ktorých údaje boli použité pri lokalizácii mikrozemetrasení. Pre iné zdrojové zóny na území Slovenska podobné informácie neexistujú.
Nízky počet lokalizovaných mikrozemetrasení (3) nevystihuje skutočnú mikroseizmickú aktivitu územia SR. Súčasná Národná sieť seizmických staníc umožňuje lokalizáciu len tých zemetrasení, ktoré majú lokálne magnitúdo väčšie ako 2.5-3. To však znamená, že táto sieť neumožňuje monitorovať mikroseizmickú aktivitu v jednotlivých aktívnych zónach a lokalizovať slabé javy zaznamenané len jednou - dvoma zo súčasných seizmických staníc. Mikroseizmická aktivita pritom existuje a absencia údajov o nej má viaceré negatívne dôsledky.
V dokumentovanom období došlo k významným zmenám v technickom vybavení seizmických staníc MODS, VYHS a SRO. Na seizmickej stanici MODS bol vybudovaný nový vodotesný kryt, bola vykonaná príprava na inštaláciu širokopásmových seizmometrov SKD a začiatkom augusta 2002 bola uvedená do prevádzky kontinuálna registrácia. Na seizmickej stanici VYHS bol vybudovaný nový pilier, bola vykonaná príprava na inštaláciu veľmi širokopásmového seizmometra STS-2 a bola nainštalovaná a do skúšobnej prevádzky uvedená nová zberná aparatúra. Po spomenutých technických úpravách boli obidve stanice zaregistrované v medzinárodnom seizmologickom centre ISC. Na seizmickej stanici SRO bola nainštalovaná a do prevádzky uvedená nová zberná aparatúra, ktorá bude slúžiť ako zberné subcentrum pre 5 lokálnych seizmických staníc v tejto lokalite. V júni 2002 bola ukončená registrácia na seizmickej stanici kos. Namiesto tejto seizmickej stanice sa buduje nová seizmická stanica v lokalite opálových baní v Červenici. V rámci prác v roku 2002 bola vyhĺbená štôlňa, boli vykonané prípravy na inštaláciu veľmi širokopásmového seizmometra STS-2 a bola nainštalovaná nová zberná aparatúra.

11.	Monitorovanie kvality riečnych sedimentov
Realizovaných bolo sedem monitorovacích cyklov v rokoch 1996-2002, s intervalom odberu jedenkrát ročne. Celkovo je sledovaných 47 referenčných odberových miest. Výsledky sú priebežne ukladané do databázového systému v prostredí programu MS Access, ktorý je prepojený s grafickým systémom programu MapInfo Professional.
Z časového hľadiska sa z doterajšieho pohľadu prejavujú ako najstabilnejšie obsahy Al, K, Fe, Na, Mg, Ni a Cr, teda prvky, ktorých distribúcia je v prevažnej miere ovplyvňovaná geogénnymi faktormi. Pôsobenie týchto faktorov je v čase pomerne stabilné a v najväčšej miere podmienené geologickou stavbou znosovej oblasti povodia, čo sa odráža aj v obsahoch prvkov. Hlavné prvky Ca a Mn vykazovali z hľadiska časovej stability určitú premenlivosť pravdepodobne spôsobenú zvýšenou citlivosťou týchto prvkov na hydrodynamické a geochemické podmienky v sledovaných lokalitách (napr. pH, oxidačno-redukčné podmienky). Obsahy stopových prvkov Pb, Hg, Cd, Cu, As sú v čase premenlivejšie. Dôvodom sú geochemické vlastnosti týchto prvkov ako aj to, že na ich distribúciu vo výraznejšej miere pôsobia premenlivé antropogénne faktory. Detailnejšie vývojové trendy v obsahoch prvkov sedimentoch bude možné urobiť po získaní dlhšieho radu meraní.
V rámci hodnotenia obsahov kontaminujúcich látok vzhľadom na limitné hodnoty (Metodický pokyn MP SR a MŽP SR) bol určený sumárny stupeň prekročenia referenčných hodnôt triedy A (pre prvky As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Ni, Pb, Sb, Se, Zn) a stupeň znečistenia na základe limitnej hodnoty „triedy B a C“. Prakticky vo všetkých monitorovaných lokalitách (s výnimkou troch) bolo zaznamenané prekročenie referenčnej hodnoty A aspoň pre jednu zložku. Najčastejšie prekračujúcimi parametrami boli Cu, Zn, Hg, As. Časový vývoj stupňa prekročenia je pomerne premenlivý, trvale prekračujúcim charakterom sa vyznačujú najmä vzorky z monitorovaných úsekov riek: M. Dunaj, Morava, Nitra, Hron, Ipeľ, Štiavnica, Slaná, Hornád, Hnilec. V prípade limitných hodnôt triedy B došlo aspoň raz k prekročeniu limitu pre niektorý z hodnotených prvkov na 18 lokalitách, čo predstavuje takmer 40 % celkovo monitorovaných lokalít. To znamená, že sedimenty vykazujú pomerne vysokú mieru kontaminácie, čo je jeden z dôvodov pre pokračovanie monitorovania. Väčšina týchto lokalít je situovaná v monitorovaných úsekoch povodí riek Štiavnica, Hornád, Hnilec, Hron, Ipeľ, Nitra. Najčastejšie prekračujúcimi parametrami boli Hg, As, Cu. Limitná hodnota pre sanáciu C bola prekročená na 4 lokalitách.
Závery o vzťahoch medzi formami prvkov v riečnych sedimentoch a nadložnom vodnom stĺpci povrchových tokov sú limitované nekompletnosťou rozsahu sledovaných parametrov v povrchových tokoch vo všetkých lokalitách monitorovania riečnych sedimentov. Napriek tomu medzi prvky s určitou pozitívnou koreláciou v oboch médiách možno zaradiť Ca, Mg, Fe, Cu, As, ako nekorelujúce sa prejavujú Ni, Cr, Na, K.

12.	Monitorovanie radónu v geologickom prostredí na území SR
V roku 2002 bolo realizované ako doposiaľ: pôdny radón na referenčných plochách (RP), na tektonických poruchách a radón vo vodách.
Celkový počet meraní na referenčných plochách predstavoval 26 RP. RP na lokalite Novoveská Huta bola monitorovaná 6x (marec, apríl, jún, júl, august, október). RP na lokalite Hnilec (extrémne vysoké radónové riziko, zatiaľ najvyššie v SR) bola meraná 4x (marec, máj, júl, september). Najväčší rozsah monitorovacích prác bol urobený na RP v lokalite Teplička, ktorá bola monitorovaná 2x denne (ráno a na poludnie) 8x za rok (marec, apríl, máj, jún, júl, august, september, november).
Monitoring radónu na tektonike pokračoval na lokalite Grajnár 1x za rok na dvoch paralelných profiloch dlhých 500 m s celkovým počtom meraných sond 92.
Monitorovanie radónu vodných zdrojov bolo na 5 prameňoch: pr. Mária – Bratislava, pr. Zbojníčka – Bratislava, pr. Himligárka – Bratislava, pr. Boženy Nemcovej – Bacúch, pr. sv. Ondreja – Spišské Podhradie (Sivá Brada). Radón vo vodách bol sledovaný 2x za rok. Dva pramene (prameň sv. Ondreja – Sivá Brada a prameň B. Němcovej – Bacúch) boli monitorované so zvýšenou frekvenciou meraní 6 až 12 krát za rok.
Monitorovacie práce naďalej potvrdzujú existenciu variácií radónu v geologickom prostredí. Výsledky meraní objemovej aktivity radónu v pôdach na RP dokazujú, že variácie nie sú celkom zhodné na rôznych lokalitách, nakoľko prírodné podmienky klimatické resp. meteorologické pri realizácii terénnych prác nie sú rovnaké. Dôležitý je tiež poznatok, že hodnoty OAR ráno sú vyššie ako na poludnie.
Maximálne hodnoty OAR boli namerané v období intenzívnejších zrážok a tým i zvýšenej vlhkosti pôdy. Naproti tomu suché počasie sa prejavuje znížením OAR v pôdach, niekedy v takom rozsahu, že sa zníži aj kategória radónového rizika (lokalita Teplička 23.05.02 a 09.07.02). Minimálne hodnoty OAR pri nástupe prvých mrazov v jeseni a pri výskyte prízemných mrazov na jar (lokalita N. Huta 21.03.02 a 08.10.02) tiež znižujú kategóriu radónového rizika plochy. Týmto sa potvrdzuje predpoklad z monitorovania predchádzajúcich rokov. Je to dôsledok značného teplotného gradientu medzi ešte (resp. už) nepremrznutou relatívne teplou pôdou a nízkou teplotou ovzdušia, čím dochádza k silnému odsatiu radónu z pôdy do atmosféry. Meranie v týchto podmienkach môže viesť k významným chybám pri stanovení kategórie radónového rizika hlavne ak ide o „Úradné meranie“ za účelom vydania posudku pod stavby podľa požiadaviek zákona a Vyhlášky ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 12/2001 Z.z. O požiadavkách na zabezpečenie radiačnej ochrany.
Radón vo vodách tiež podlieha sezónnym variačným zmenám s maximom objemovej aktivity radónu na konci zimy a minimom v lete. Variácie majú pozvoľnejší sínusoidný priebeh počas roka. Zaujímavý poznatok z monitorovania OAR vo vodách v roku 2002, pri porovnaní s predchádzajúcimi rokmi, je lokálne minimum radónu vo fáze stúpania sínusoidy (prameň sv. Ondreja 10.12.02).

13.	Činnosť v oblasti výkonu prevádzky ČMS v roku 2002 
Sledované ukazovatele a parametre sú rovnaké ako v roku 2001 a sú uvedené v tabuľke 2

Podsystém ČMS	Oblasť monitorovania	Monitorovaná charakteristika	Špecifikácia	Účel	Pozn.	
01/
Zosuvy a iné svahové deformácie	svahy postihnuté svahovými pohybmi	- meranie povrchových , podpovrchových pohybov
- režimné pozorovania	monitorovanie stabilitného stavu svahov na lokalitách	vývoj svahových deformácií a detekcia kritických stavov 		
02/
Erózne procesy	erózne ryhy	- tvar a rozmer eróznych rýh
- zmena relevantných faktorov eróznej aktivity 
- vlastnosti geologického podložia 	identifikácia plochy a vývoja eróznych rýh	stav krajinného prostredia postihnutého eróziou		
03/
Procesy zvetrávania	povrchová vrstva hornín	- porušenie horninového masívu 
- mikromofologické zmeny povrchu vzoriek hornín
- fyzikálno-mechanické vlastností hornín 	monitorovanie morfologických zmien a porušenia hornín  vplyvom zvetrávania	analýza degradácie horninového materiál		
04/
Objemovo nestále zeminy	podzákladie stavebných objektov	objemové zmeny 
stupeň presadavosti základových pôd
napúčavosť základových pôd
poruchy na objektoch,
	monitorovanie zmien fyzikálno-mechanických vlastností objemovonestálych zemín	detekcia zmien vnútornej stavby a minerálneho zloženia, prognóza deštrukcie podzákladia,		
05/
Vplyv ťažby nerastov na životné prostredie	širšie okolie ťažobných priestorov	- vertikálne a horizontálne terénne deformácie
- zloženie banskej a priesakovej vody z odkalísk a háld a riečnych sedimentov	deformácie terénu, kvalita podzemných, povrchových vôd a riečnych sedimentov	identifikácia  charakteru degradácie životného prostredia		
06/
Zmeny antropogénnych sedimentov	rôzne typy sedimentov, uložených v odkaliskách	- uľahnutosť uloženého materiálu, zmeny vlastnosti a zloženia sedimentov	parametre presiometrických a penetračné parametre	monitorovanie zmien úložných pomerov a inžinierskogeologických vlastností odkalísk 		
07/
Stabilita horninových masívov pod historickými objektmi	komplex horninového masívu a historického objektu	pohyb horninových blokov	rozvoľňovanie horninových masívov v poruchových zónach v podzákladí historických objektov	porušovanie stability historických objektov 		
08/
Antropogénne sedimenty pochované	geologické podložie skládky	charakteristika ASP a horninového prostredia úložiska	identifikácia zakrytých skládok odpadov a analýza negatívnych vplyvov na okolie	vplyv skládky na životné prostredie		
09/
Tektonická a seizmická aktivita územia	geologické štruktúry	tektonické pohyby geol. štruktúr pozdĺž zlomov
a seizmická aktivita	pozorovanie pohybov povrchu zemskej kôry pozdĺž nivelačných ťahov	analýza interakcie geologických štruktúr a seizmickej aktivity		
10/
Monitorovanie kvality snehovej pokrývky	snehová pokrývka	chemické zloženie	v nepravidelnej sieti monitorovacích bodov  identifikácia kritických koncentrácií iónov	analýza prenosu znečistenia atmosféry do geologického prostredia 		
11/
Monitorovanie seizmických javov na území Slovenska	povrchová vrstva zemskej kôry	seizmologické údaje o zemetraseniach na území SR, 
makroseizmické účinky zemetrasení na území Slovenska	monitorovanie seizmického pohybu pôdy na 7 stálych seizmických staniciach	detekcia seizmických javov 		
12/
Monitorovanie aktívnych riečnych sedimentov	riečne sedimenty	chemické zloženie
	v nepravidelnej sieti monitorovacích bodov identifikácia kritických koncentrácií iónov	analýza koncentrácie 		
13/
Monitoring objemovej aktivity radónu v geologickom prostredí na území  Slovenskej republiky	geologické prostredie	-  pôdny radón vo vybraných mestách s prognózou zvýšeného radónového rizika
-  radón v tektonicky  porušených zónach
-  radón, rádium vo vodných zdrojoch
	obsah radónu	detekcia hodnôt obsahu radónu v geologickom prostredí a identifikácia kritických stavov		

5.	ČMS PôDA

V rámci ČMS Pôda bol v roku 2002 realizovaný monitoring nasledovne:

Výskumný ústav pôdoznalectva a ochrany pôdy Bratislava
Terénne práce
Celkom:
Počet pôdnych vzoriek na chemický rozbor:                            1340
Počet pôdnych vzoriek na fyzikálny rozbor:                            1564
Počet rastlinných vzoriek na ťažké kovy:                                   118

Analytické práce
Sledované parametre	Počet analýz
Hygienické analýzy pôdy 	(Cd, Pb, Cr, Co, Cu, 
	Zn, Ni, As, Fvod.)	602
Agrochemické analýzy pôdy (pH/H2O, KCl, CaCl2,
	príst. P,K a frakcionácia,
	obsah humusu a frakcionácia,
	Nt, izolácia HK, stanovenie
	labilného uhlíka)	4406 
Fyzikálne analýzy pôdy	(základný fyzikálny rozbor, 
	zrnitostné zloženie pôd podľa
	klasifikácie FAO, retenčné
	parametre)	4448
Spolu analýz 	9456

Lesnícky výskumný ústav Zvolen
Vecná realizácia monitoringu lesných pôd bola aj v roku 2002 súčasťou ČMS Lesy. Odberové a analytické práce sa dotýkali len II. úrovne monitoringu pôd v rozsahu podľa Manuálu ČMS Lesy.
Na lesnú pôdu neboli v roku 2002 samostatne vyčlenené finančné prostriedky. Finančné zabezpečenie bolo v rámci ČMS Lesy.

Ústredný kontrolný a skúšobný ústav poľnohospodársky  Bratislava
Rok 2002 bol druhým rokom III. cyklu „Plošného prieskumu kontaminácie poľnohospodárskych pôd“ (PPKP), ako subsystém monitoringu pôd SR. Celkovo bolo analyzovaných v rámci PPKP za rok 2002  1930 pôdnych vzoriek s počtom analýz 25 412. Boli tiež analyzované pôdne vzorky na obsah PCB. Bolo analyzovaných 260 vzoriek na PCB, čím sa vykonalo 2080 analýz. Odberové práce nadväzujú na ASP a nie sú teda súčasťou PPKP. Značná časť nákladov je pokrytá z ASP.

Výskumný ústav pôdoznalectva a ochrany pôdy Bratislava
Výkon prevádzky:
Rok 2002 bol odberovým rokom začatia 3. cyklu monitorovania pôd v SR .
-	odber pôdnych vzoriek v celej základnej sieti – I. úroveň (1059 vzoriek na chemický rozbor a 1368 vzoriek na fyzikálny rozbor)
-	odber rastlinných vzoriek v základnej sieti	    8 vzoriek
-	odber pôdnych vzoriek na chemický rozbor v sieti kľúč. lokalít (II. úroveň)	105 vzoriek
-	odber pôd. vzoriek na fyz. rozbor v sieti kľúčových lokalít	112 vzoriek
-	odber rastlinných vzoriek v sieti kľúčových lokalít	  21 vzoriek
-	odber pôdnych vzoriek pre sledovanie erózie pôd (III. úroveň) na 
chemický rozbor	126 vzoriek
-     odber pôdnych vzoriek pre sledovanie erózie pôd na fyzikálny rozbor	  84 vzoriek
-     odber pôdnych vzoriek pre sledovanie salinizácie pôd (III. úroveň)	50 vzoriek
-     odber rastlinných vzoriek (III. úroveň)	9 vzoriek

Poznámka:  Členenie na 3 úrovne je v súlade s Európskym návrhom monitorovania pôd.

-	analytické výkony sú uvedené v časti A
-	vyhodnotenie dosiahnutých výsledkov za 2. cyklus (1997 – 2001) monitoringu pôd SR a príprava publikácie
-	vyhodnotenie výsledkov za rok 2002 a vypracovanie správy za rok 2002
-	dobudovanie Informačného systému monitoringu životného prostredia – časť pôd (www stránka)
-	vytvorenie digitalizovanej web mapy siete monitorovacích lokalít aj so zistenými parametrami pôd
-	zabezpečovanie činnosti akreditovaného laboratória podľa predpisov
-	činnosť Strediska ČMS Pôda (archivácia nameraných údajov, aktualizácia databázy a tvorba výstupov)
-	prezentácia dosiahnutých výsledkov na výstavách, seminároch a konferenciách najmä environmentálneho zamerania 

Lesnícky výskumný ústav Zvolen
	V roku 2002 sa pre monitoring lesných pôd vykonali nasledovné práce:
-	odbery a doplnkové analýzy vzoriek pôd na TMT č. 26 ako na novej ploche intenzívneho monitoringu lesných ekosystémov (II. úroveň monitoringu)
-	vyhodnotenie koncentrácií ťažkých kovov stanovených v 0,05 M EDTA vo výberovom súbore TMT (I. úroveň)
-	analýzy 3 vzoriek v 3 opakovaniach pre kruhový test, ktorý organizoval FSCC (Forest Soil Coordinating Centre), University of Gent pre program ICP Forest
-	vypracovanie kapitoly do publikácie monitoringu pôd SR za 2. cyklus, ako aj do priebežnej správy za rok 2002
* Všetky tieto práce boli vykonané a financované v rámci ČMS Lesy.

Ústredný kontrolný a skúšobný ústav poľnohospodársky Bratislava
Analyzované pôdne vzorky reprezentujú plochu 59 138 ha o počte 1 538 honov. Z uvedenej kontrolovanej rozlohy bolo nadlimitných 1 774 ha, čo predstavuje 88 honov. Prehľad o počte vzoriek a analýz je uvedený v predchádzajúcej časti A. Dosiahnuté výsledky sú uvedené v priebežnej správe ČMS Pôda za rok 2002.

6.	
ČMS Biota

Realizácia ČMS Biota postupovala v roku 2002 podľa aktualizovaného projektu z roku 2000. V roku 2002 bola ukončená pilotná etapa.
ČMS Biota sa člení na 3 subsystémy:
-	Flóra
-	Fauna
-	Prírodné biotopy

Subsystém flóra
V roku 2002 bolo monitorovaných 18 európsky významných druhov vyšších rastlín (oproti roku 2001 nárast o dva druhy), na 27 trvalých výskumných plochách.
Hlavné sledované parametre:
-	počty všetkých jedincov na TVP
-	počty kvitnúcich jedincov
-	počty sterilných jedincov
-	počty semenáčikov
-	v odôvodnených prípadoch boli zaznamenávané počty listových ružíc, generatívnych a vegetatívnych ramiet
-	na TVP bol vykonaný fytocenologický záznam

Zmeny oproti pôvodnému plánu:
Pri druhu Cyclamen fatrense bola upravená metodika zberu údajov kvôli narušovaniu povrchu pôdy pri spôsobe monitoringu uplatňovanom v predchádzajúcom období.
Pri druhu Liparis loeselii nebolo možne monitorovať TVP, pretože bola celoročne zaplavená.

Subsystém fauna
V rámci ČMS Biota živočíchy sa v roku 2002 monitorovalo 8 skupín, resp. druhov živočíchov - bocian biely, kamzík vrchovský, korytnačka močiarna, netopiere, dravce, vydra riečna, syseľ pasienkový a svišť vrchovský. 
Oproti roku 2001 sa monitoring rozšíril o svišťa vrchovského a dravce. V prípade dravcov sa monitorovali v rámci ČMS Biota hlavne druhy orol skalný, orol kráľovský, sokol rároh a sokol sťahovavý.
Pri každej skupine, resp. druhu sa sledovali rôzne charakteristiky - napr. prítomnosť alebo absencia živočícha na lokalite, prítomnosť alebo absencia pobytových znakov, počet jedincov, počet znášok, počet vajec v znáškach, počet vyvedených mláďat, atď. Jednotlivé organizačné útvary ŠOP SR nemonitorovali všetky skupiny, resp. druhy živočíchov, s výnimkou vydry riečnej a bociana bieleho - tieto dva druhy monitorovali všetky organizačné útvary. Počet monitorovaných lokalít v rámci každého organizačného útvaru ŠOP SR je uvedený v tabuľke č. 1. 

Tab. č. 1: Počet monitorovacích plôch v rámci ČMS Biota -živočíchy u jednotlivých skupín, resp. druhov

Organizačný útvar ŠOP SR	bocian biely	kamzík vrchovský	korytnačka močiarna	netopiere	dravci	vydra riečna	syseľ pasienkový	svišť vrchovský	
CHKO	Biele Karpaty	19					3			
CHKO	Cerová vrchovina	10					3	6		
CHKO	Dunaj. luhy	12					4			
CHKO	Horná Orava	6					3			
CHKO	Kysuce	4					3			
CHKO	Latorica	10		1			4			
NP	Malá Fatra	7				4	3			
CHKO	Malé Karpaty	4		1			8	1		
NP	Muránska planina	6				6	3	1		
NP	NAPANT	17	1				12		1	
NP	PIENAP	5					3			
CHKO	Poľana	11					6			
NP	Poloniny	15					3			
CHKO	Ponitrie	5				7	6			
 	RSOPK BA	9					3	1		
 	RSOPK Prešov	4					2	5		
NP	Slovenský kras	22				4	3	8		
NP	Slovenský raj	14				8	3	10		
CHKO	Strážovky	26					8			
CHKO	Štiav. vrchy	19					3			
NP	TANAP	3	1				2		1	
NP	Veľká Fatra	26				8	3			
CHKO	Vihorlat	48					6			
CHKO	Východné Karpaty	98					13			
CHKO	Záhorie	21					3			
SPOLU	421	2	2	20	37	113	32	2	

Tab. č. 2: Počet zmapovaných jedincov na monitorovacích plochách v rámci ČMS Biota -živočíchy u jednotlivých skupín, resp. druhov
Organizačný útvar ŠOP SR	bocian biely *	kamzík vrchovský	korytnačka močiarna	netopiere	dravce	vydra riečna **	syseľ pasienkový	svišť vrchovský	
CHKO	Biele Karpaty	29	 	 	 	 	0	 	 	
CHKO	Cerová vrchovina	21	 	 	 	 	21	550	 	
CHKO	Dunaj. luhy	36	 	 	 	 	7	 	 	
CHKO	Horná Orava	18	 	 	 	 	60	 	 	
CHKO	Kysuce	9	 	 	 	 	51	 	 	
CHKO	Latorica	15	 	60	 	 	4	 	 	
NP	Malá Fatra	17	 	 	 	4	49	 	 	
CHKO	Malé Karpaty	11	 	8	 	 	0	120	 	
NP	Muránska planina	7	 	 	 	6	3	100	 	
NP	NAPANT	26	85	 	 	 	141	 	55	
NP	PIENAP	14	 	 	 	 	6	 	 	
CHKO	Poľana	27	 	 	 	 	30	 	 	
NP	Poloniny	27	 	 	 	 	37	 	 	
CHKO	Ponitrie	6	 	 	 	7	6	 	 	
 	RSOPK BA	24	 	 	 	 	0	3500	 	
 	RSOPK Prešov	10	 	 	 	 	4	300	 	
NP	Slovenský kras	39	 	 	 	4	51	700	 	
NP	Slovenský raj	21	 	 	 	8	535	725	 	
CHKO	Strážovky	33	 	 	 	 	17	 	 	
CHKO	Štiav. vrchy	33	 	 	 	 	5	 	 	
NP	TANAP	5	333	 	 	 	5	 	1100	
NP	Veľká Fatra	42	 	 	 	8	36	 	 	
CHKO	Vihorlat	64	 	 	 	 	15	 	 	
CHKO	Východné Karpaty	85	 	 	 	 	38	 	 	
CHKO	Záhorie	24	 	 	 	 	0	 	 	
SPOLU	643	418	68	18748	37	1121	5995	2	

Vysvetlivky:				
 * - počet mláďat na monitorovacích plochách	
 ** - počet pobytových znakov na monitorovacích plochách

Subsystém prírodné biotopy
V subsystéme prírodné biotopy bol monitoring v roku 2002 pozastavený z dôvodu prípravy nového prístupu monitorovania biotopov podľa kritérií Európskej únie.

Vytvorenie webstránky
V roku 2002 bola vytvorená a sprístupnená webstránka ČMS Biota, ktorá je začlenená do Informačného systému monitoringu.
7.	
ČMS Lesy

Úlohy v rámci programu ČMS Lesy sa v roku 2002 riešili na základe zadania účelovej činnosti lesníckou sekciou MP SR.
V oblasti finančného zabezpečenia boli poskytnuté finančné prostriedky na bežné výdavky. Finančné prostriedky pre investície neboli poskytnuté a naďalej pretrváva  dlhodobý deficit v ich poskytovaní  pre zakúpenie a obnovu meracích zariadení na monitorovacích plochách. Prostriedky, ktoré môže MP SR poskytnúť v rámci bežného transferu na zabezpečenie ČMS Lesy nepostačujú na krytie investičných vstupov.
Po vecnej stránke monitoring zdravotného stavu lesov je na Slovensku vykonávaný od roku 1987, v súčasnosti na 112 trvalých monitorovacích plochách (TMP) v sieti 16x16 ( extenzívny monitoring úrovne I ). Hlavným cieľom tohto programu je získať poznatky o priestorovej a časovej zmene zdravotného stavu lesa a trendoch jeho vývoja. Od 1.1.1998 sa na Slovensku realizuje program intenzívneho monitoringu na 8 TMP, 7 v gescii LVÚ Zvolen a 1 v gescii ŠL TANAP Tatranská Lomnica. Hlavným cieľom programu je získať poznatky o vplyve stresových faktorov, predovšetkým imisií na lesné ekosystémy, pochopiť príčinno-účinné vzťahy a preveriť hypotézy o vplyve jednotlivých stresových faktorov.
Národná monitorovacia sieť 16x16km je súčasťou paneurópskej monitorovacej siete o celkovom počte 5942 TMP. 8 plôch intenzívneho monitoringu je súčasťou siete 866 TMP Paneurópskeho programu intenzívneho monitoringu (stav k roku 2001).
Monitorovacie práce boli v roku 2002 vykonávané podľa národného manuálu metodík  (LVÚ Zvolen, 1998), medzinárodného manuálu programu UN-ECE ICP Forests a Commission Regulation No. 1091/94. V decembri 2002 bola vydaná správa "Zdravotný stav lesov Slovenska". Hlavné poznatky dosiahnuté v roku 2002 možno zhrnúť podľa jednotlivých prieskumov :

Poznatky z extenzívneho monitoringu 
•	Z celkového počtu 4207 sledovaných stromov v roku 2002 bolo 24,8 % stromov hodnotených ako poškodené, t.j. Mali defoliáciu väčšiu ako 25 % (stupeň defoliácie 2 až 4).
•	Horšia situácia je u ihličnatých stromov, kde poškodených je 40,4 %, pri listnatých iba 14,4 % stromov. 
•	Priemerná defoliácia všetkých drevín je 22,2 %, ihličnatých 26,9 % a listnatých 19,0 %.
•	Z dlhodobého hľadiska je zdravotný stav lesov Slovenska stabilizovaný. Priemerná defoliácia ihličnatých drevín sa od roku 1996 pohybuje v rozpätí 26,3-28,3 %, pri listnatých drevinách dochádza medzi jednotlivými rokmi k väčším rozdielom.
•	Zdravotný stav je na základe počtu stromov zaradených do stupňa poškodenia 2 až 4 krát horší ako celoeurópsky priemer a to predovšetkým z dôvodu horšieho stavu ihličnatých drevín.
•	V roku 2002 došlo v porovnaní s predchádzajúcim rokom k zlepšeniu zdravotného stavu listnatých drevín, zmeny zdravotného stavu ihličnatých drevín neboli štatisticky významné.

Poznatky z intenzívneho monitoringu
•	Môžeme konštatovať, že aj napriek poklesu emisií síry a dusíka v Európe dochádza iba k pozvoľnému znižovaniu obsahu polutantov v zrážkach a depozícia je tak určovaná hlavne úhrnmi zrážok v jednotlivých rokoch.
•	Na základe analýzy prekračovania kritických záťaží pre acidifikačnú síru a dusík a pre nutrifikačný dusík očakávame pretrvávajúci vplyv kyslej depozície síry a dusíka na lesné ekosystémy strednej Európy vrátane Slovenska (približne na 1/3 plochy lesov) minimálne v priebehu nasledujúcich desiatich rokov. 
•	Lesné ekosystémy Slovenska spadajú v rámci Európy do oblasti s najvyšším prekračovaním indexu AOT 40 pre troposferický ozón a je predpoklad, že takáto situácia bude naďalej pretrvávať najmä vo vyšších nadmorských výškach (nad 800 m n. m.).
•	Parciálne poznatky o pôsobení meteorologických a klimatických činiteľov na zdravotný stav lesných porastov ukazujú na ich nezanedbateľný význam a vo vzťahu k doterajšiemu vývoju klímy na území Slovenska je možné očakávať najmä negatívny vplyv zhoršujúcej sa vodnej bilancie v prvom až štvrtom vegetačnom stupni.

Stredisko ČMS Lesy v rámci vecného plnenia úloh, metodickej a organizačnej koordinácii programu monitoringu v roku 2002 zabezpečilo nasledovné činnosti :
•	V auguste sa vykonal 16. monitorovací cyklus v základnej sieti 16x16km na 112 TMP. Hodnotené boli nasledovné parametre: sociologické postavenie, defoliácia, zmena sfarbenia, veľkosť koruny, druh poškodenia.
•	Vykonala sa klasifikácia zdravotného stavu lesov pre oblasť Spiša. Pripravili sa tematické mapy zdravotného stavu mierky 1:75 000 z rokov 1990 a 1998. V spolupráci s SAŽP Banská Bystrica sa vykonala klasifikácia zdravotného stavu lesov celého územia Slovenska z roku 2000 zo satelitných snímok Landsat ETM+. Pripravila sa tematická mapa zdravotného stavu mierky 1:500000.
•	Zabezpečili sa monitorovacie práce na plochách intenzívneho monitoringu. Od 1.I. 2002 sa priebežne v dvojtýždňových intervaloch vykonávali merania, analýzy a vyhodnotenia mokrej depozície na 8 TMP. Na 2 TMP sa realizovali merania suchej depozície, merania stoku po kmeni, odber pôdneho roztoku, odber a  analýzy opadu, meranie vlhkostného režimu pôdy. Na 3 TMP sa priebežne monitoroval ozón. Na 8 plochách II. úrovne sa vo februári a v marci vykonali merania hrúbkových prírastkov. Na 1 TMP sa priebežne sledovali meteorologické a klimatické veličiny. Priebežne sa počas celého vegetačného obdobia vykonávali fytocenologické zápisy monitorovacích plôch. Údaje po kontrole boli uložené do databáz. Predbežné výsledky sú uverejnené v správe z monitoringu.
•	Spracovali sa výsledky monitoringu vo forme záverečnej správy. Záverečná správa bola poskytnutá MP SR, MŽP SR, vedúcim všetkých ČMS, riaditeľstvu Lesov SR, štátnym vedeckým a výskumným lesníckym inštitúciám, správam NP a knižnici LVÚ Zvolen.
•	Na stránke strediska ČMS Lesy: http://frisweb.fris.sk/CmsLesy sa sprístupnila správa z monitoringu z roku 2001. Pripravili sa podklady a pripomienky k úvodnému projektu IGIS rezortu pôdohospodárstva. V rámci Informačného systému monitoringu sa aktualizovala stránka Strediska, na CD sa poskytli podklady MŽP SR pre vytvorenie prezentačného CD ISM pre verejnosť.
•	Pripravilo sa programové vybavenie pre zhodnocovania výsledkov monitoringu pomocou novo navrhnutých biometrických modelov a výpočtových algoritmov, ktoré zohľadňujú rozdielnu reprezentatívnosť TMP. 

V roku 2002 boli v rámci spolupráce s medzinárodnými monitorovacími systémami (UN/ECE ICP Forests, Paneurópsky program intenzívneho monitoringu lesných ekosystémov) realizované nasledovné aktivity:
•	Participácia laboratória LVÚ na kruhových testoch analýz vzoriek zrážkových a lyzimetrických vôd v koordinácii JRC, Ispra, Taliansko
•	Participácia laboratória LVÚ na kruhových testoch analýz vzoriek pôd v koordinácii FSCC, Gent, Belgicko.
•	Participácia na aktualizácii medzinárodného manuálu pre pôdy a pôdny roztok v koordinácii FSCC Gent, Belgicko.
8.	ČMS ODPADY

V roku 2002 bola činnosť strediska ČMS Odpady zameraná na pokračovanie v realizácii aktualizovaného projektu ČMS Odpady.
Aktualizovaný projekt ČMS Odpady bol spracovaný v spolupráci so spoločnosťou ECO-Management s.r.o. Brno, s ktorou stredisko ČMS Odpady už od roku 1993 spolupracuje s Centrom odpadového hospodárstva a environmentálneho manažérstva SAŽP (COHEM SAŽP) pri vývoji a údržbe Regionálneho informačného systému o odpadoch (RISO).
Z hľadiska prevádzky Regionálneho informačného systému o odpadu bol rok 2002 dôležitý predovšetkým tým, že bola po prvý raz celoplošne nasadená úplne nová verzia programového vybavenia informačného systému (RISO-NET). S týmto faktom súvisela tiež náročná úloha zabezpečenia funkčnosti informačného systému o odpadoch v rámci pôsobnosti štátnej správy v odpadovom hospodárstve SR.
V tejto oblasti sme sa zamerali predovšetkým na získanie kvalitných údajov z oblasti odpadového hospodárstva programom RISO-NET a tiež na vykonanie školení pracovníkov štátnej správy v odpadovom hospodárstve na používanie Regionálneho informačného systému o odpadoch (RISO-NET).
Súčasne bola doplnená centrálna aplikácia na báze internetu o nové moduly pre Slovenskú inšpekciu životného prostredia (SIŽP) a Recyklačný fond.

Programové vybavenie RISO-NET
V roku 2002 boli novelizované niektoré vykonávacie predpisy v oblasti odpadového hospodárstva SR. Tejto skutočnosti bolo potrebné prispôsobiť aj programové vybavenie Regionálneho informačného systému o odpadoch do takej miery, že bolo potrebné zmeniť dátový model programu RISO-NET pre časť novej legislatívy.
Súčasne bol spracovaný modul pre prácu s údajmi pre pracovníkov oblastných inšpektorátov a ústredia Slovenskej inšpekcie životného prostredia (SIŽP) a tiež pre jednotlivé komodity a vedenie Recyklačného fondu.
Rovnako bol aktualizovaný modul pre odbor odpadového hospodárstva MŽP SR.
Spracovaný bol tiež návrh prenosovej databázy pre umožnenie automatizovaného načítania údajov od jednotlivých povinných subjektov do informačného systému v digitálnej forme.
Pre prácu s internetovou aplikáciou bola tiež pracoviskom Centra environmentálnej informatiky SAŽP v Banskej Bystrici pomocou technológie ARC/IMS spracovaná mapová nadstavba pre zobrazenie zbieraných údajov na digitálnych mapách v prostredí internetu.

Školenia RISO
V roku 2002 bolo v rámci riešenia ČMS Odpady vykonané kompletné zaškolenie pracovníkov štátnej správy v odpadovom hospodárstve SR na používanie programového vybavenia pre RISO vo verzii RISO-NET.
Celkovo bolo v počítačovej učebni Centra odpadového hospodárstva Slovenskej agentúry životného prostredia, ktoré je zároveň strediskom ČMS Odpady a počítačovej učebni v Banskej Bystrici preškolených cca. 85 pracovníkov odborov životného prostredia okresných a krajských úradov.

Zber údajov z oblasti odpadového hospodárstva
Rovnako, ako v predchádzajúcich rokoch bol realizovaný celoplošný zber údajov z oblasti odpadového hospodárstva SR na základe hlásení pôvodcov odpadov v zmysle platnej legislatívy.

V roku 2002 bol zber údajov z oblasti odpadového hospodárstva v súvislosti s prechodom na novú legislatívu komplikovaný nutnosťou prevodu údajov z hlásení do starej legislatívy.
Zber sa vykonával prostredníctvom okresných a krajských úradov a predovšetkým pracovísk Centra odpadového hospodárstva a environmentálneho manažérstva Slovenskej agentúry životného prostredia (COHEM SAŽP) v Banskej Bystrici a v Prešove.
Po spracovaní boli údaje poskytnuté MŽP SR a štátnej správe v odpadovom hospodárstve. Sumárne údaje boli tiež vystavené na internetových stránkach Centra odpadového hospodárstva a environmentálneho manažérstva SAŽP.

Výstupy z ČMS Odpady za rok 2002
Výstupy zo systému RISO je možné rozdeliť podľa objednávateľov na:
•	práce pre orgány štátnej správy,
•	práce pre hospodársku sféru,
•	práce pre výchovnú a propagačnú oblasť.

Práce pre orgány štátnej správy
Práce spočívali v priebežnom poskytovaní údajov z oblasti odpadového hospodárstva (vznik a spôsob nakladania s odpadmi) na základe požiadaviek orgánov štátnej správy.
Predovšetkým boli údaje poskytnuté MŽP SR pre spracovanie správy o stave životného prostredia SR.
Údaje získané v rámci ČMS Odpady boli použité aj pre spracovanie správy o stave životného prostredia SR a tiež pre vypracovanie dotazníkov medzinárodných štatistík vyžadovaných OECD a pre Sekretariát Bazilejského dohovoru.

Práce pre hospodársku sféru
Na vyžiadanie boli pre hospodársku sféru spracovávané prehľady vzniku a spôsobu nakladania so zvláštnymi a nebezpečnými odpadmi v jednotlivých regiónoch SR.
Pre spracovanie dát pre hospodársku sféru je rešpektované usmernenie Odboru odpadového hospodárstva MŽP SR, v ktorom sú stanovené pravidlá pre poskytovanie údajov pre hospodársku sféru.

Práce pre výchovnú a propagačnú oblasť
Údaje získané v rámci činnosti ČMS Odpady boli použité na prípravu expozícií v rámci výstav ENVI-Brno, Envirofilm Banská Bystrica a INCHEBA Bratislava v rámci účasti COHEM SAŽP.
Rovnako bola priebežne udržiavaná Internetová stránka strediska ČMS Odpady na internetových stránkach COHEM SAŽP, kde sú uvedené základné informácie o ČMS a tiež niektoré dátové výstupy z Regionálneho informačného systému o odpadoch.
9.	
ČMS Cudzorodé látky v potravinách a krmivách 

Na základe uznesení vlády SR č. 449/1992, 620/1993, 288/1995 a 7/2000 je Ministerstvo pôdohospodárstva SR garantom ČMS Cudzorodé látky v potravinách a krmivách.
Prienik rizikových prvkov do surovín a potravín rastlinného alebo živočíšneho pôvodu je významným faktorom, ktorý môže nepriaznivo ovplyvňovať ich zdravotnú neškodnosť a kvalitu. Cieľom úlohy je získanie objektívnych a reálnych informácií o stave a vývoji kontaminácie častí potravinového reťazca, ale i informácií o zdravotnej neškodnosti potravín na našom trhu. Pre dosiahnutie cieľov ČMS Cudzorodé látky v potravinách a krmivách, ktorého strediskom je Výskumný ústav potravinársky (VÚP) Bratislava, sa v roku 2002 zabezpečila koordinácia organizácií rezortu pôdohospodárstva, kroré sa na realizácii projektu podieľajú: Štátna veterinárna a potravinová správa SR (ŠVaPS), jej ústavy, krajské a regionálne veterinárne a potravinové správy, Výskumný ústav vodného hospodárstva (VÚVH), Slovenský vodohospodársky podnik (SVP), š.p. odštepný závod Hydromeliorácie, Ústredný kontrolný a skúšobný ústav poľnohospodársky (ÚKSÚP).
Spoľahlivosť a dobrá vypovedacia schopnosť výsledkov analýz, vykonaných v rámci projektu, je garantovaná uplatňovaným celorezortným systémom zabezpečenia kvality analytických výsledkov AQA -Analytical Quality Assurance ( http://www.vup.sk).
ČMS Cudzorodé látky v potravinách a krmivách tvoria tri na seba nadväzujúce subsystémy:

1.	Koordinovaný cielený monitoring (KCM);
2.	Monitoring spotrebného koša (MSK);
3.	Monitoring poľovnej a voľne žijúcej zvere a rýb (MLZ).

1.	Koordinovaný cielený monitoring (KCM)
V roku 2002 pokračovali práce na subsystéme, ktorý je realizovaný od roku 1991. Cieľom KCM je poskytnúť objektívne a reálne informácie o kontaminácii vstupov do potravinového reťazca (pôda, krmivá, napájacia voda, závlahová voda, suroviny rastlinného a živočíšneho pôvodu) v súvislosti s celkovým stavom životného prostredia Slovenskej republiky. Je realizovaný v päťročných cykloch. Ročne sa vyšetrí živočíšna produkcia z cca 55 vybraných poľnohospodárskych podnikov a rastlinná produkcia z cca 600 honov. Vzorky z poľnohospodárskych podnikov odoberané inšpektormi ŠVaPS SR sú od roku 2000 zredukované zo štyroch odberov ročne na dva odbery ročne. Počas realizácie sa vyskytli problémy súvisiace s novým územnosprávnym členením SR a s tým súvisiacimi ekonomickými zmenami v jednotlivých poľnohospodárskych podnikoch. Z tohoto dôvodu v niektorých prípadoch nebolo možné opätovne po piatich rokoch odobrať vzorky z daného poľnohospodárskeho podniku. Ten bol následne nahradený iným poľnohospodárskym podnikom v rámci toho istého okresu.
Vo vzorkách boli sledované toxické prvky (chróm, nikel, arzén, kadmium, ortuť, olovo), dusičnany, dusitany a polychlórované bifenyly (PCB 28, PCB 52, PCB 101, PCB 138, PCB 153, PCB 180).
Od začiatku realizácie projektu v roku 1991 bolo monitorovanie zabezpečené celkovo v 480 poľnohospodárskych podnikoch a na ploche 232 200 ha pôdy. Celkovo bolo vyšetrených 20 060 vzoriek.
Vyhodnocovanie výsledkov je zamerané na zhodnocovanie zmeny stavu kontaminácie v jednotlivých lokalitách a komoditách po uplynutí jedného resp. ďalších cyklov. 

2.	Monitoring spotrebného koša (MSK)
Subsystém je realizovaný od roku 1993. Cieľom MSK umožňuje získanie objektívnych a reálnych informácií o kontaminácii potravín a pitnej vody priamo v spotrebiteľskej sieti, ktoré slúžia ako podklady pre stanovenie výživovej politiky a sledovanie expozície obyvateľstva cudzorodými látkami.
V roku 2002 bol z finančných dôvodov znížený počet sledovaných komodít (27 komodít), zároveň bol zredukovaný aj rozsah vyšetrovaných parametrov. Tieto zmeny boli vykonané podľa realizačného projektu pre rok 2002.
Celkovo bolo od roku 1993 vyšetrených 5 840 vzoriek. V jednotlivých vzorkách sa analyzovali toxické prvky (chróm, nikel, arzén, kadmium, ortuť, olovo), dusičnany, dusitany, polychlórované bifenyly (PCB 28, PCB 52, PCB 101, PCB 138, PCB 153, PCB 180), polyaromatické uhľovodíky (benzo(a)pyrén, naftalén, fenantrén, pyrén, benzo(a)antracén, benzo(b)fluorantén, dibenzo(a,h)antracén), chlórované pesticídy (suma DDT, alfa HCH, beta HCH, gama HCH, delta HCH, suma HCH, hexachlórbenzén, heptachlór, heptachlór-epoxid, endrín, dieldrín, aldrín, endosulfán, cis-heptachlorepoxid, trans-heptachlorepoxid, trans-chlórdán, cis-chlórdán, oxychlórdán, deltaketo endrín, op DDT, pp DDT, op DDD, pp DDD, op DDE, pp DDE), mykotoxíny (aflatoxín B1, aflatoxín M1, suma afl.(B1,B2,G1,G2), aflatoxín B2, aflatoxín G1, aflatoxín G2), liečivá (sulfonamidy, chloramfenikol, tetracyklin, oxytetracyklin, chlortetracyklin, trimethopryn, oxacillín, cloxacillín, dicloxacillín) a furazolidone.
Vyhodnocovanie výsledkov bolo zamerané na zisťovanie príjmu jednotlivých cudzorodých látok do organizmu človeka.

3.	Monitoring poľovnej a voľne žijúcej zveri a rýb (MLZ)
Cieľom MLZ, ktorý je realizovaný od roku 1995 je sledovanie prieniku kontaminantov do organizmov voľne žijúcej zveri a rýb, ktoré sú objektívnym indikátorom stavu životného prostredia v danom regióne, nakoľko predstavujú primárnych konzumentov vo svojich ekosystémoch.
V roku 2002 bolo v Monitoringu poľovnej a voľne žijúcej zveri a rýb zaradených 8 okresov. Metodický pokyn bol upravený a zameraný najmä na podrobnejšie údaje o zdravotnom stave zveri (srnec lesný) so sledovaním kontaminantov vo svale, pečeni, tuku, truse zveri a súbežne vo vzorkách vody, húb, lišajníkov. Ďalej boli sledované ryby a súbežne povrchové a napájacie vody, sedimenty a pôdy. Od roku 1995 bolo celkovo vyšetrených 2319 vzoriek.
10.	
ČMS Rádioaktivita životného prostredia 

V zmysle bodu 5.a uznesenia vlády SR č. 138/1991 „O zabezpečení ochrany obyvateľstva v prípade radiačnej havárie jadrového zariadenia“ (transfer uznesenia vlády ČSFR č. 22/1991 k „Správe o zabezpečení ochrany obyvateľstva v prípade radiačnej havárie jadrového zariadenia“), bolo na Ústave preventívnej a klinickej medicíny uznesením vládnej komisie pre radiačnú havárie (marec 1992) vytvorené Slovenské ústredie radiačnej monitorovacej siete (SÚRMS), ako stála výkonná zložka Komisie pre radiačné havárie vlády SR. SÚRMS zodpovedá za koordináciu monitorovania a hodnotenie radiačnej situácie v prípade mimoriadnych udalostí, spojených s únikom rádioaktívnych látok do životného prostredia.  Táto úloha sa realizuje prostredníctvom Radiačnej monitorovacej siete, ktorej stálou zložkou je aj radiačná monitorovacia sieť SHMÚ. 

V roku 2002 sa postupne vecne napĺňala realizácia projektu ČMS Rádioaktivita ŽP nasledovne:
•	Informovanie verejnosti o stave životného prostredia v oblasti ionizujúceho žiarenia. Vzhľadom na to, že táto zložka životného prostredia je vo verejnosti citlivo vnímaná, je dôležité poskytovať o nej dostatočné informácie. (Výstupy do novín, na informačné tabule o životnom prostredí, denné informovanie prostredníctvom teletextu, podklady pre diplomové práce, webová stránka).
•	Význam informácií o rádioaktivite v životnom prostredí pre management priemyselných havárií. Jednou z funkcií tohto monitoringu je byť súčasťou ochrany obyvateľstva v prípade jadrových havárií. Počas havárie sa môžu uvoľniť rádioaktívne látky, ktoré za určitých podmienok môžu uniknúť do okolia. Operatívne informácie z monitoringu sú preto nevyhnutné pri organizovaní účinných opatrení na ochranu zdravia a majetku ľudí. (Výstupy do systému Slovenského ústredia radiačnej monitorovacej siete, Úradu jadrového dozoru, Úradu CO MV SR, Armády SR).
•	Plnenie medzinárodných záväzkov SR: Vzhľadom na to, že ukazovatele tohto ČMS sa  týkajú atmosféry, ako globálneho systému, medzinárodná spolupráca je nevyhnutnosťou. Je primárne založená na reciprocite v poskytovaní dát zo systémov včasného varovania pred žiarením. (Výstupy pre Inštitút Európskej komisie v talianskej Ispre, pre Radiačné varovné centrum vo Viedni, maďarské Ministerstvo životného prostredia a vnútra).

1.	Monitorovacia sieť sond dávkového príkonu gama žiarenia

Výkon prevádzky:
Meraná veličina
Prostredníctvom monitorovacej siete sa v 10-min intervaloch získavali do radiačnej databázy on-line hodnoty príkonu dávkového ekvivalentu gama žiarenia.

Rozšírenie siete
V roku 2002 bola monitorovacia sieť doplnená dvoma sondami typu Gamma Tracer. Tým sa celkový počet sond v sieti zvýšil na 23. Prehľad uvádza tabuľka 1. Jedna sonda je náhradná a jedna prenosná.

Tabuľka 1
Monitorovacia sieť  SHMÚ 2002	
(príkon dávkového ekvivalentu)	
		
Indikatív	Názov stanice	
11812	Malý Javorník	
11813	Bratislava-Koliba	
11819	Jaslovské Bohunice	
11826	Piešťany	
11841	Žilina - D. Hričov	
11855	Nitra	
11856	Mochovce	
11858	Hurbanovo	
11867	Prievidza	
11880	Dudince	
11903	Sliač	
11916	Chopok	
11918	Liesek	
11927	Lučenec	
11930	Lomnický štít	
11933	Štrbské Pleso	
11938	Telgárt	
11952	Poprad-Gánovce	
11958	Kojšovská hoľa	
11968	Košice-letisko	
11976	Stropkov	
11978	Milhostov-Trebišov	
11993	Kamenica nad Cirochou	

Umiestnenie nových sond
Vzhľadom na rozhodnutie pracovnej komisie vytvorenej Komisiou pre radiačné havárie Vlády SR, ktorá sa zaoberá optimalizáciou a rozmiestňovaním sond v rámci Radiačnej monitorovacej siete, bola otázka umiestnenia dvoch nových sond konzultovaná s jej členmi a vedúcou SÚRMS (Slovenského ústredia radiačnej monitorovacej siete). Vzhľadom na rozmiestnenie sond v sieťach ostatných prevádzkovateľov boli vybrané stanice Malý Javorník a Lomnický štít. Koncom roka 2002 boli sondy inštalované a začali prichádzať prvé údaje.

Overovanie sond
Deväť sond bolo na základe kalibračného plánu v roku 2002 odovzdané do Centra ionizujúceho žiarenia a akustiky Slovenského metrologického ústavu na overenie. Všetky sondy v rámci overenia vyhoveli.

Aerosolové zberače
Meraná veličina
Každý prvý týždeň v mesiaci boli v aerosólových zberačoch VAJ-01  exponované filtre. Z nich bola získavaná hodnota aktivity rádionuklidov Be-7 a Cs-137. Z automatického aerosolového zberača AMS-01 sa získavali nasledovné údaje:
príkon dávkového ekvivalentu gama žiarenia v ovzduší v nSv/h (dose rate), Rn-222, 
Rn-220, Alfa, beta umelé, Cs-137, Elem. I-131,  Cs-134, I-131, I-132, I-133, Co-60,
zrážky, teplota vzduchu, teplota vzduchu v 5 m, rýchlosť vetra, smer vetra.
Monitorovacia sieť
Aerosolové zberače VAJ-01 boli prevádzkované všetky štyri: Liesek, Hurbanovo, Lučenec a Stropkov. Na zberači v Lučenci bol vymenený motor a zakúpený jeden náhradný.
V spolupráci s ÚPKM boli zabezpečné filtre pre aerosolový zberač v Hurbanove.
Automatický aerosolový zberač AMS-01, ktorý je súčasťou rakúskeho monitorovacieho systému aerosolov od októbra 2001, bol prevádzkovaný v Jaslovských Bohuniciach. V roku 2002 sa dostal do plnej prevádzky opravou nefungujúceho germániového detektora.
Prostredníctvom národnej centrály na SHMÚ v Bratislave sa dáta vzájomne vymieňali v trojhodinovom intervale, s možnosťou zahustenia intervalu v prípade potreby. Vzniknuté technické problémy riešila vedúca ČMS v spolupráci so servisnou  firmou BITT a s pozorovateľmi v Jaslovských Bohuniciach. Pretrvávali a pretrvávajú problémy s chladiacim systémom detektora. Riešenie sa očakáva v roku 2003. 
Na národnej centrále bol nainštalovaný nový program, ktorý riadi frekvenciu výmeny dát. Najväčším problémom, ktorý bolo nutné vyriešiť v súvislosti s AMS-02, bola reklamácia a následná výmena HPGE detektora. 

2.	Prevádzka databázy výsledkov monitoringu

Aktuálny stav hardwarového a softwarového zabezpečenia
V roku 2002 bol uvedený do prevádzky nový server. Na nový server boli prenesené všetky aktivity pôvodného spolu s databázami. Pôvodný server, menej výkonný, sa stal záložným. Bolo na ňom ponechané pôvodné databázové prostredie. V prípade havárie hlavného servera bude môcť prevziať jeho funkcie v krátkom čase a skrátiť tak na minimum výpadok. V bežnom režime sa sem pravidelne ukladá backup produkčnej databázy z hlavného servera. Hlavný server sa naviac posilnil ďalším prídavným hard diskom.

Rozšírenie komunikačných aktivít servera
V priebehu roka došlo k realizácii dvojstrannej zmluvy medzi MŽP SR a MŽP Maďarskej republiky o výmene dát zo systémov včasného varovania pred žiarením. Bola vytvorená priama linka medzi Bratislavou a Budapešťou a začalo sa s výmenou dát. Tým pribudla serveru ďalšia pravidelná aktivita v režime 10-minútových priemerov (spolu s dátovou výmenou s Rakúskom a EC JRC v talianskej Ispre).
Na server bol napojený ďalší klientský počitač – u pracovníka meteorologických sietí. Prostredníctvom klientského software si môžu pracovníci sietí kontrolovať pravidelnosť chodu dát zo siete a včas reagovať.

Rozšírenie softwarového vybavenia
Významnou softwarovou zmenou roku 2002 je migrácia európskeho výmenného formátu EURDEP na verziu 2.0. Celý proces bol organizovaný Európskou komisiou JRC v Ispre.
Klientský počítač bol vybavený profesionálnym štatistickým softwarom STATISTICA 6.0 pre potreby analytických prác. 

Výstupy z monitoringu v rámci Slovenska
•	Výstupy pre Slovenské ústredie radiačnej monitorovacej siete: SHMÚ, ako jedna zo stálych zložiek SÚRMSu, mu poskytuje pravidelné mesačné výstupy v podobe mesačných priemerov a štandardných odchýlok. Naviac poskytuje mimoriadne výstupy v prípade potreby (napr. koncom júla 2002 pri ohlásení požiaru v oblasti Kijeva).
•	Armáde slovenskej republiky, Úradu civilnej obrany a Úradu jadrového dozoru sa poskytovali 10-minútové priemery príkonu dávkového ekvivalentu gama žiarenia na základe dvojstranných zmluv.
•	Filtre z aerosolových zberačov sa spracovávali v štátnych zdravotných ústavoch v Banskej Bystrici a Košiciach a na ÚPKM v Bratislave. Pre ÚPKM boli pripravené aj osobitné výstupy z meraní Bratislava a Chopok v rámci odbornej spolupráce.
•	V rámci medzinárodnej výmeny dát sa pokračovalo vo výmene 10-minútových priemerov dávkového ekvivalentu gama žiarenia s Rakúskom, začala sa takáto výmena s Maďarskom, pokračovalo sa vo výmene 24-hodinových priemerov s EC JRC Ispra. S Rakúskom sa v plnom rozsahu začala aj výmena dát v rámci aerosolovej monitorovacej siete, do ktorej patrí aerosolový zberač AMS-02 v Jaslovských Bohuniciach.
•	V marci 2002 sa začalo uverejňovanie 24-hodinových priemerov príkonu dávkového ekvivalentu z vybraných staníc (Bratislava, Jaslovské Bohunice, Košice, Sliač, Kamenica nad Cirochou, Nitra, Žilina, Stropkov, Chopok a Mochovce) na teletexte Slovenskej televízie. 
•	Príkon dávkového ekvivalentu gama žiarenia zo staníc Bratislava, Jaslovské Bohunice, Žilina a Košice je zverejňovaný v podobe denných priemerov na svetelných informačných tabuliach o životnom prostredí.

3.	Medzinárodná výmena dát

Rakúsko
Na základe spomínanej dvojstrannej dohody s Rakúskom SHMÚ a Federal radiation warning centre Vienna pokračovali aj v roku 2002 vo výmene dát príkonu dávkového ekvivalentu gama žiarenia zo svojich monitorovacích sietí v intervale 10 minút.
V prvom štvrťroku pretrvával mimoriadny režim výmeny, ktorý bol zavedený na žiadosť rakúskej strany. Kvôli ich technickým problémom so systémom, prestal náš server vysielať dáta priamo do adresára v Radiation Warning Centre Vienna. Dátové súbory z našej siete boli ukladané do adresára na ftp-serveri SHMÚ, ktorý je umiestnený pred firewalom. Na ňom bolo rakúskej strane vytvorené konto a mohli si súbory preberať do svojho servera. V marci sme sa opäť vrátili k výmene dát cez sieť EQUANT, ktorý je providerom RMDCN (Regional Meteorological Data Communication Network).
V priebehu roka bolo treba často riešiť vznikajúce technické problémy na oboch stranách, takže udržiavanie pravidelnej výmeny dát si vyžadovalo neustálu pozornosť. Výmena je poznačená aj tým, že rakúsky počítačový systém v Radiation Warning Centre prechádza kompletnou rekonštrukciou, ktorá bude trvať až do marca 2003. Znovunastavenie parametrov výmeny, ich vyladenie si bude vyžadovať ešte dosť práce.

Maďarsko
Dohoda medzi Ministerstvom životného prostredia SR a Ministerstvom životného prostredia Maďarskej republiky o vzájomnej výmene údajov zo systémov včasného varovania pred žiarením podpísaná 25. apríla 2001 sa stala základom  pre praktickú realizáciu dátovej výmeny. V nasledujúcich bodoch sú zhrnuté najdôležitejšie kroky, ktoré viedli k vybudovaniu reálnej dátovej výmeny v roku 2002:

•	V rozpočte na rok 2002 boli vyčlenené prostriedky na zriadenie priamej linky Bratislava -Budapešť. Vo februári 2002 sa začali rokovania s firmou EQUANT Network Services Limited, ktorá je providerom RMDCN (regionálna meteorologická dátová sieť), o jej zriadení. Zo strany providera bolo potrebné dohodnúť technické parametre nastavenia  s European centre for medium-range weather forecasts (ECMWF). 
•	V apríli 2002 bola zadaná objednávka firme EQUANT na zriadenie virtuálneho okruhu 16 kbit/s medzi Bratislavou a Budapešťou cez sieť RMDCN. 
•	V máji 2002 bol podpísaný dodatok k zmluve s ECMWF.
•	V júni 2002 bola priama linka Bratislava -Budapešť zriadená a začalo sa s jej testovaním. Na serveri v SHMÚ, ktorý v databáze uchováva dáta z vlastnej siete aj dáta z dátových výmen, boli zriadené dva adresáre: pre príjem dát z maďarského systému včasného varovania pred žiarením a pre ukladanie dát zo siete SHMÚ, ktoré si môže maďarská strana prevziať hneď po ich uložení, teda každých 10 minút.
•	Za hlavný problém ďalšej spolupráce možno považovať zabezpečenie prostriedkov za prenájom pevnej linky Bratislava – Budapešť. 

Európska komisia JRC, Ispra
V Rozhodnutí rady ministrov Európskeho spoločenstva č. 87/600/EURATOM zo dňa 14.12.1987 je definovaný systém ECURIE (European Community Urgent Radiological Information Exchange). Toto rozhodnutie požaduje, aby ktorýkoľvek štát, ak sa rozhodne prijať ochranné opatrenia alebo zistí abnormálne úniky rádioaktivity, vyrozumel ostatné členské štáty. Túto úlohu u nás plní Úrad jadrového dozoru.
Technickou a expertnou podporou pre ECURIE je systém EURDEP (European Union Radiation Data Exchange Platform),  zahŕňajúci národné databázy radiačného monitorovania v jednej centrálnej databáze, ktoré sú prístupné všetkým zúčastneným stranám. Úlohu odborného a technického strediska plní pre tento systém Joint Research Centre v talianskej Ispre. SHMÚ a jeho monitorovacia sieť je súčasťou uvedeného systému.
Spolupráca s JRC v Ispre pokračovala aj v roku 2002 veľmi intenzívne. Prispievali sme do centrálnej DB 24-hodinovými priemermi. Na základe oprávnení máme možnosť pristupovať k dátam zúčastnených strán prostredníctvom ftp-servera.
Okrem pravidelného prispievania do centrálnej databázy sa pozornosť venovala hlavne príprave prechodu na nový výmenný formát EURDEP ver. 2.0. 5.2.2002 bol daný oficiálny súhlas s migráciou na nový formát. 9.7.2002 sme dostali definitívnu verziu manuálu k formátu EURDEP 2.0. Dátumom pre prechod bol určený 1.12.2002. Pred týmto termínom prebiehalo testovanie pripravenosti, za našu sieť sme ho úspešne vykonali 8.11. 2002. Vzhľadom na náš výborný výsledok nám bolo ponúknuté, aby náš transformačný program bol použitý aj pre iné krajiny, ktoré s prípravou zaostávali.