Predkladacia správa

 
Uzavieranie a zaradenie medzinárodných zmlúv do právneho poriadku Slovenskej republiky je upravené predovšetkým Ústavou SR, jej  článkami 7, 86 a 102 a rozhodnutím prezidenta SR o prenesení právomocí dojednávať niektoré medzinárodné zmluvy č. 250/2001 Z. z. Úprava vychádza z ústavného princípu zaradeného do článku 1  Ústavy SR jej novelou vykonanou zák. č. 90/2001 Z. z., že Slovenská republika uznáva a dodržiava všeobecné pravidlá medzinárodného práva, medzinárodné zmluvy, ktorými je viazaná a svoje ďalšie medzinárodné záväzky. Ústavnú úpravu tejto oblasti  dopĺňajú zásady vlády SR pre oblasť medzinárodných zmlúv schválené uznesením vlády SR č. 615 z 26. augusta 1997 (ďalej len „zásad“), ktoré však sú už v niektorých bodoch prekonané, keďže medzičasom prijatá  novela ústavy sa dotkla aj ustanovení týkajúcich sa medzinárodných zmlúv, prezident vydal nové rozhodnutie k medzinárodným zmluvám a SR vstúpila do EÚ, ktorá tiež uzaviera medzinárodné zmluvy záväzné pre členské štáty. Preto MZV SR pripravilo návrh Pravidiel pre uzatváranie medzinárodných zmlúv a zmluvnú prax ako náhradu teraz platných  a účinných zásad, ktorými reaguje na tieto zmeny. Zmluvnou praxou sa rozumie spôsob prípravy, prerokovávania, schvaľovania, vykonávania a nakoniec ukončovania platnosti medzinárodných zmlúv. Na slovenskej strane sa jej zúčastňujú,  okrem MZV SR, v menšej alebo väčšej miere ústredné orgány štátnej správy. Slovenská republika bola k 1. 1. 2008 stranou približne 3000 dvojstranných a 1200 mnohostranných medzinárodných zmlúv; od 1. 1.1993 do roku 2008 uzavrela viac ako 1900 dvojstranných a 260 mnohostranných zmlúv.
 
Podľa čl. 102 písm. a) Ústavy SR medzinárodné zmluvy dojednáva a ratifikuje prezident. Dojednávanie medzinárodných zmlúv môže preniesť na vládu SR alebo so súhlasom vlády na jej jednotlivých členov. Na základe tohto ustanovenia vydal prezident 28. júna 2001 rozhodnutie[1], ktorým s výhradou iného rozhodnutia preniesol: 
a) prípravu a prerokúvanie návrhov, na ktoré je potrebný súhlas Národnej rady SR na vládu SR a 
b) dojednávanie medzinárodných zmlúv, na ktoré nie je potrebný súhlas NR SR, a vo vzťahu k nim aj ich schvaľovanie a oprávnenie vyjadriť súhlas, že SR bude nimi viazaná podpisom, prijatím, schválením, prístupom alebo iným dohodnutým spôsobom, na vládu SR.
 
Súčasne so súhlasom vlády SR, prezident preniesol dojednávanie medzinárodných zmlúv, na ktoré nie je potrebný súhlas NR SR a ktoré nepresahujú rámec pôsobnosti ústredného orgánu štátnej správy ustanovený zákonom, a vo vzťahu k nim aj oprávnenie vyjadriť súhlas, že SR bude nimi viazaná podpisom alebo iným dohodnutým spôsobom, na člena vlády SR povereného riadením príslušného ústredného orgánu štátnej správy.
 
Vláda SR súhlasila s prenosom dojednávania stanovených kategórií zmlúv na jednotlivých členov vlády uznesením č. 560 z 17. 8. 1993[2], ktoré platí doteraz. 
            
V súlade s uvedeným sú na dojednávanie medzinárodných zmlúv v Slovenskej republike oprávnení prezident, vláda a členovia vlády. Podľa tohto sa rozoznávajú 3 kategórie medzinárodných zmlúv, a to tzv. prezidentské, vládne a rezortné zmluvy. Osobitnou kategóriou prezidentských zmlúv sú tzv. prednostné medzinárodné zmluvy, ktoré majú prednosť pred zákonmi Slovenskej republiky.[3] 
 
Podstatnou zmenou týkajúcou sa oblasti medzinárodných zmlúv, ku ktorej medzičasom došlo, bolo, že Slovenská republika po vstupe do Európskej únie začala s preberaním záväzkov z medzinárodných zmlúv uzatvorených Európskym spoločenstvom (ES)[4] a Euroatomom[5]. V oblastiach, v ktorých má ES výlučnú pôsobnosť, členské štáty už nemôžu uzavierať medzinárodné zmluvy a uzatvára ich ES samostatne, ak s tým druhá zmluvná strana súhlasí. V oblastiach, pre ktoré ES nemá výlučnú pôsobnosť a delí sa o ňu s členskými štátmi, členské štáty uzavierajú medzinárodné zmluvy spoločne s ES ako jedna zmluvná strana. Takéto medzinárodné zmluvy sú označované ako tzv. zmiešané zmluvy. V oblastiach zdieľanej pôsobnosti členské štáty môžu uzatvárať medzinárodné zmluvy aj samostatne, musia však byť v súlade s právom ES. Zmiešané zmluvy majú v Slovenskej republike rovnaký schvaľovací proces ako iné medzinárodné zmluvy. Zmluva o Európskej únii nezakladá právnu subjektivitu EÚ. Čl. 24 a čl. 38 Zmluvy o EÚ však ustanovujú právo Rady EÚ uzatvárať medzinárodné zmluvy s inými štátmi alebo medzinárodnými organizáciami v oblasti Spoločnej zahraničnej bezpečnostnej politiky alebo v oblasti Policajnej a justičnej spolupráce v justičných veciach. Vyslovenie súhlasu NR SR s týmito medzinárodnými zmluvami (SR nie je zmluvnou stranou týchto medzinárodných zmlúv) v platnej Ústave SR nie je výslovne upravené.
            
Predkladané Pravidlá reagujú aj na zmeny zák. č. 1/1993 Z. z. o Zbierke zákonov Slovenskej republiky, zák. č. 350/1996 o Rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky, Legislatívnych pravidiel vlády SR, ku ktorým medzičasom došlo a na smernicu na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR.  Z dôležitých zmien je to povinnosť vyhlásiť zmluvu a predbežné vykonávanie zmluvy v Zbierke zákonov Slovenskej republiky najneskôr v deň nadobudnutia platnosti zmluvy a v deň začatia predbežného vykonávania zmluvy, na čom sa zúčastňujú gestor zmluvy, MZV SR a Ministerstvo spravodlivosti SR. V praxi sa zásadne vyhlasuje každá medzinárodná zmluva. Oficiálne vyhlásenie medzinárodných zmlúv sa vykonáva v Zbierke zákonov SR, a to oznámením MZV SR[6]. Vyhlasuje sa aj rozhodnutie NR SR, že ide o prioritnú zmluvu. Vládna a rezortná zmluva sa vyhlási v Zbierke zákonov, ak obsahuje úpravu týkajúcu sa práv a povinností fyzických a právnických osôb alebo ich oprávnených záujmov. Takéto oznámenie o uzavretí zmluvy obsahuje aj údaj o tom, kde možno do zmluvy nazrieť[7]. V Zbierke zákonov SR sa uverejňujú aj ďalšie skutočnosti dôležité pre vykonávanie zmluvy, napr. predbežné vykonávanie zmluvy, výhrady a vyhlásenia k zmluve, oznámenia o ukončení platnosti zmluvy.  
             
Predkladaný materiál nemá finančný, ekonomický, environmentálny dopad na zamestnanosť a podnikateľské prostredie, preto neobsahuje doložku finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie podľa s čl. 9 ods. 2 smernice na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR. 

[1] rozhodnutie prezidenta SR o prenesení právomoci dojednávať niektoré medzinárodné zmluvy č. 250/2001 Z. z., ktorým bolo zrušené rozhodnutie prezidenta SR o prenesení právomoci dojednávať niektoré medzinárodné zmluvy č. 205/1993 Z. z.
[2]   Čl. 119 písm. g) Ústavy SR
[3]   Čl. 7 ods. 5 Ústavy SR.
[4]  Čl. 281, 282 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (konsolidované znenie), Úradný vestník C 321E z 212.2006.
[5] Čl. 54 o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (EURATOM).
[6]  § 4 ods. 3 zák. č. 1/1993 Z. z. o Zbierke zákonov SR v znení neskorších predpisov.
[7]  §6 ods. 2 zák. č. 1/1993 Z. z. o Zbierke zákonov  SR v znení neskorších predpisov.