Správa o podpise Lisabonskej zmluvy 13. decembra 2007 v Lisabone 
a o priebehu a výsledkoch rokovania Európskej rady 14. decembra 2007 v Bruseli

Zasadnutie Európskej rady sa uskutočnilo 14. 12. 2007 v Bruseli. Delegáciu SR viedol predseda vlády SR Robert Fico. Zasadnutie sa uskutočnilo deň po tom, ako hlavy štátov a vlád v Lisabone podpísali tzv. Lisabonskú zmluvu ako právny základ Európskej únie do budúcna. Zmluvu a Záverečný akt medzivládnej konferencie EÚ za SR podpísali predseda vlády Robert Fico a minister zahraničných vecí Ján Kubiš.

Závery prijaté Európskou radou sa týkajú niektorých inštitucionálnych otázok z oblasti všeobecných záležitostí, oblasti spravodlivosti a vnútorných záležitostí, oblasti hospodárstva, sociálnych vecí a environmentálnych záležitostí a vonkajších vzťahov. K najdiskutovanejším témam počas rokovania Európskej rady patrili Skupina pre reflexiu a Kosovo. 

1. Podpis Lisabonskej zmluvy (Lisabon 13. 12. 2007)

13. 12. 2007 sa v Lisabone uskutočnil slávnostný podpis Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva. Zmluvu za Slovenskú republiku podpísali predseda vlády SR Robert Fico a minister zahraničných veci SR Ján Kubiš.

Lisabonská zmluva je výsledkom rokovania členských štátov v rámci medzivládnej konferencie EÚ od 23. 7. 2007 do 18. 10. 2007. Zakladajúce zmluvy EÚ (Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva) ostávajú v platnosti. Lisabonská zmluva ich mení a dopĺňa. Má rovnaký charakter ako napr. Amsterdamská zmluva alebo Zmluva z Nice. Zmluva o založení Európskeho spoločenstva sa premenuje na Zmluvu o fungovaní EÚ.

Lisabonská zmluva má 7 článkov. Články 1 a 2 obsahujú zmeny zakladajúcich zmlúv. Články 3 až 7 Lisabonskej zmluvy obsahujú technické a štandardné záverečné ustanovenia medzinárodnej zmluvy. K textu zmluvy sú pripojené protokoly. Záverečný akt medzivládnej konferencie EÚ obsahuje vyhlásenia všetkých, niektorých a jednotlivých členských štátov  pri príležitosti uzavretia zmluvy. Lisabonská zmluva nadobudne platnosť 1. 1. 2009, ak budú uložené všetky ratifikačné listiny, alebo ak sa tak nestane, prvým dňom mesiaca nasledujúceho po vykonaní tohto úkonu posledným signatárskym štátom. Bola uverejnená v Úradnom vestníku EÚ 17. 12. 2007 (číslo oznamu 2007/C 306/01).

Predseda portugalskej vlády a predseda Európskej rady J. Sócrates pri príležitosti slávnostného podpisu uviedol, že hlavný cieľ, ktorý motivoval hlavy štátov a vlád členských štátov schváliť a podpísať Lisabonskú zmluvu, je snaha urobiť krok vpred v európskom projekte. Konštatoval, že potrebujeme silnejšiu Úniu, ktorá bude schopná plniť želania našich občanov, obhajovať európske hodnoty vo svete a ktorá podporí hospodársky rast.

J. Sócrates okrem ocenenia vôle najvyšších predstaviteľov členských štátov EÚ osobitne vyzdvihol úsilie nemeckej kancelárky A. Merkelovej, ktorým prispela k príprave a k úspešnému schváleniu mandátu pre otvorenie medzivládnej konferencie počas rokovania Európskej rady 21. – 22. 6. 2007 v Bruseli. J. Sócrates tiež vyzdvihol podporu a osobnú angažovanosť predsedu Európskej komisie J. M. Barrosa a predsedu Európskeho parlamentu H. G. Pötteringa. 

Pred podpisom Lisabonskej zmluvy bola 12. 12. 2007 v Štrasburgu slávnostne vyhlásená Charta základných práv EÚ. Lisabonská zmluva sa odvoláva na chartu v článku 6 Zmluvy o EÚ. Charta a vysvetlivky k nej boli uverejnené v Úradnom vestníku EÚ 17. 12. 2007 (číslo oznamu 2007/C 303/01 a 2007/C 303/02).

2. Zasadnutie Európskej rady (Brusel 14. 12. 2007)

Zasadnutie Európskej rady začalo stretnutím so sociálnymi partnermi, na ktorom sa zúčastnili predseda organizácie Business Europe a zástupkyňa generálneho tajomníka Európskej konfederácie odborových zväzov. Zo strany sociálnych partnerov zaznelo porozumenie pre výzvy, ktorým bude EÚ čeliť v sociálnej oblasti, napr. v nadväznosti na globalizáciu a starnutie obyvateľstva. Poukázali na schopnosť Európy zvyšovať zamestnanosť so znižujúcim sa podielom nízkokvalifikovanej práce a na potrebu vytvárať kvalitnejšie pracovné miesta. V otázke flexiistoty (pozn. „flexicurity“) sociálni partneri vyjadrili pragmatické stanovisko vo vzťahu k prehodnoteniu systému s cieľom vytvárať pracovné miesta bez oslabenia sociálnej ochrany. 

Následne lídrov európskych krajín, ako je tradíciou, oslovil predseda Európskeho parlamentu Hans-Gert Pöttering, ktorý vyzdvihol významné udalosti uplynulých a nasledujúcich dní: vyhlásenie Charty základných práv EÚ, podpis Lisabonskej zmluvy, rozšírenie schengenského priestoru a dosiahnutie dohody o projekte Galileo. Poukázal na témy, ktoré si v nadchádzajúcom období vyžiadajú zvýšenú pozornosť – otázka klimatických zmien, dialóg kultúr, ktorý bude témou budúceho roka, a ratifikácia Lisabonskej zmluvy. V oblasti vonkajších vzťahov ocenil posun v blízkovýchodnom procese a poukázal na otázky, ktoré budú mať význam v najbližšom období: Kosovo a Darfúr.

Európska rada vo svojich záveroch privítala podpis Lisabonskej zmluvy predchádzajúci deň v Lisabone, ako aj vyhlásenie Charty základných práv EÚ 12. decembra v Štrasburgu a vyzvala členské štáty na rýchle ukončenie vnútroštátnych ratifikačných procesov tak, aby mohla zmluva nadobudnúť platnosť 1. januára 2009. Nadchádzajúce slovinské a francúzske predsedníctvo v rozšírených záveroch avizovali pracovný program technických prác na implementácii Lisabonskej zmluvy od januára 2008. Na základe návrhu portugalského predsedníctva závery obsahujú aj zmienku o tom, že v dohľadnej budúcnosti sa neočakávajú žiadne ďalšie zmeny v inštitucionálnej oblasti, čím sa Únia bude môcť sústrediť na výzvy, ktoré pred ňou stoja, napr. globalizácia a klimatické zmeny. Nadväzne na to bola schválená a pripojená k záverom deklarácia o globalizácii, iniciovaná britskou stranou. 

Európska rada ďalej schválila závery zo zasadnutia Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy z 10. decembra 2007, týkajúce sa procesu rozširovania.

Európska rada rozhodla, že Skupinu pre reflexiu bude viesť bývalý španielsky predseda vlády Felipe Gonzáles Márquez. Podpredsedami skupiny budú bývalá lotyšská prezidentka Vaira Vike-Freibergová a predseda správnej rady koncernu Nokia Jorma Ollila. Toto vedenie predloží počas francúzskeho predsedníctva Rady v 2. polroku 2008 návrh na celkové zloženie skupiny, v ktorej bude najviac 9 členov. Skupina má predložiť výsledok svojej činnosti (ktorý nemá mať formu právne záväzných odporúčaní) do júna 2010. 
2. 1	Sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť

Európska rada uvítala rozšírenie schengenského priestoru o nové členské krajiny a zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach. V  oblasti spravodlivosti a vnútorných záležitostí bola popri rozšírení Schengenu venovaná pozornosť najmä otázkam migrácie a komplexnej európskej migračnej politiky vrátane jej prepojenia so zamestnanosťou, s bojom proti nelegálnej migrácii a s integráciou imigrantov. Európska rada zdôraznila potrebu globálneho prístupu k migrácii, vytvorenia systému integrovaného riadenia vonkajších hraníc, dohody v oblasti readmisie a vytvorenia spoločného európskeho azylového systému.  V súvislosti s integráciou imigrantov ako nevyhnutnou súčasťou koordinácie migračnej a integračnej politiky závery pripomínajú rok 2008 ako rok medzikultúrneho dialógu a ako príležitosť pre Komisiu i členské štáty na zdôraznenie pozitívnych dôsledkov a výziev spojených s migráciou. 

Rade EÚ bola adresovaná výzva na prijatie krokov v oblasti policajnej a justičnej spolupráce vrátane dosiahnutia dohody o zriadení Europolu, pripomenula nutnosť pokračovať v napĺňaní stratégie boja proti terorizmu a vyzvala k posilneniu boja proti radikalizácii a náboru teroristov s osobitným zreteľom na mládež a úlohu internetu. Časť záverov je venovaná významným prvkom európskeho priestoru spravodlivosti s priamym dosahom na občanov, pokiaľ ide o ďalšie opatrenia a zjednodušené postupy v prístupe k spravodlivosti, smernicu o určitých aspektoch mediácie v občianskych a obchodných veciach, nariadenie o rozhodnom práve pre zmluvné zväzky (Rím I). Európska rada ďalej vyzvala Radu EÚ nájsť riešenia pre nariadenie o súdnej právomoci a rozhodnom práve v manželských veciach (Rím III) a o nariadení o vyživovacej povinnosti, uvítala podpis dohovoru o právomoci a o uznávaní a výkone rozsudkov v občianskych a obchodných veciach a vyzvala k jeho rýchlej ratifikácii. Boj proti počítačovej kriminalite si vyžiada kroky smerom k prijatiu komplexnej politiky EÚ v tejto oblasti. 

2. 2	Hospodárstvo, sociálne veci a životné prostredie 

V časti záverov k hospodárskym, sociálnym a environmentálnym témam Európska rada potvrdila význam Lisabonskej stratégie a jej štyroch prioritných oblastí: vedomostí a inovácie, podnikateľského prostredia, zamestnanosti a energetiky a zmeny klímy. Na jar 2008 má začať nový trojročný cyklus stratégie. Tento by sa mal zamerať na aktivity a dosahovanie výsledkov v oblastiach výskumu, inovácií, malých a stredných podnikov, jednotného trhu, modernizácie verejnej správy, vzdelávania a zručnosti, flexiistoty, sociálneho začlenenia, územnej súdržnosti, energetiky, klimatických zmien, viditeľnosti sociálneho rozmeru, trvalej udržateľnosti a kvality verejných financií. Uvedené kroky by mali byť realizované na troch úrovniach: vnútroštátnej, európskej a vonkajšej, t. j. vo vzťahu k ďalším krajinám a regiónom. Osobitnej zdôraznená úloha regionálnej úrovne pri dosahovaní zamestnanosti a rastu, ktorá je súčasťou programov kohéznej politiky pre roky 2007-2013. 

Závery ďalej vítajú vznik Európskeho technologického inštitútu a prvých spoločných technologických iniciatív, ako inovačných verejno-súkromných partnerstiev v strategických oblastiach, pričom členské štáty sa majú aktívnejšie zapájať do európskych výskumných infraštruktúr. V tejto súvislosti je potrebné rozšíriť ľudské zdroje v oblasti vedy a technológií, a to aj prostredníctvom modernizácie univerzít. Zdôraznený je význam celoživotného vzdelávania a zvýšenia mobility pracovných síl. 

Európska rada potvrdila integrované rozhodnutie Rady o financovaní projektov systémov satelitnej navigácie EGNOS a Galileo. K významným opatreniam aj z pohľadu stredných a malých podnikov patria zámer znížiť administratívne zaťaženie do roku 2012 o 25%, schválenie programu pre kultúru spojeného s Lisabonskou stratégiou a zdôraznenie významu jednotného trhu a cestovného ruchu. Pri znižovaní administratívneho zaťaženia by si členské štáty mali stanoviť ciele už do roku 2008 a v záujme vyššej efektívnosti a účinnosti verejných financií sa zamerať na modernizáciu verejnej správy. Integrovaný prístup k európskej konkurencieschopnosti by mal byť podporený trvalo udržateľnou priemyselnou politikou,  inováciami a rozvojom vonkajšej dimenzie konkurencieschopnosti EÚ, pre ktorú by malo byť zabezpečené korektné konkurenčné prostredie. 

V súvislosti s nedávnym vývojom na finančných trhoch summit konštatoval silné makroekonomické ukazovatele EÚ a očakávanie trvalého hospodárskeho rastu, uvítal posilnenie opatrení pre finančnú stabilitu. Európska rada sa touto témou bude zaoberať na zasadnutí na jar 2008. V oblasti zamestnanosti Európska rada schválila dohodu Rady o spoločných zásadách flexiistoty a uvítala výsledky európskeho roku rovnakých príležitostí s osobitnou zmienkou o potrebe lepšieho začleňovania Rómov v celej EÚ. 

Súčasťou záverov k energetike je zámer pokročiť v dosahovaní troch cieľov energetickej politiky pre Európu v oblastiach: bezpečnosti dodávok, konkurencieschopnosti a zmeny klímy. V tejto súvislosti je potrebné pokročiť vo vytvorení rámca pre technologické zmeny,  dosiahnuť dohodu o 3. balíku vnútorného trhu s plynom a elektrickou energiou počas roka 2008 a dohodu o návrhoch  Komisie týkajúcich sa nástrojov v oblasti obnoviteľnej energie a klimatických zmien, ktoré by mali byť predložené v januári 2008. Súčasne musí byť zabezpečený súlad medzi politikami EÚ vrátane presadzovania udržateľného dopravného systému. 

Summit pripomenul závery Rady EÚ k dohode týkajúcej sa klimatických zmien pre obdobie od roku 2012, ktorá by mala byť dosiahnutá do roku 2009, a ku globálnej aliancii proti zmene klímy medzi EÚ a rozvojovými krajinami, v ktorej rámci má byť problematika klimatických zmien súčasťou snahy o znižovanie chudoby. Európska rada uvítala dokumenty a závery Rady o trvalo udržateľnom rozvoji, o nedostatku vody a suchu, o integrovanej námornej politike, o stratégii pre najvzdialenejšie regióny a 4. správu o súdržnosti a vyzvala Komisiu na predloženie nových dokumentov.  V oblasti trvalo udržateľného rozvoja je potrebné prepojiť stratégiu EÚ s vnútroštátnymi stratégiami. Komisia má navyše predložiť stratégiu EÚ pre oblasť Baltského mora. 

2. 3 Vonkajšie vzťahy 

Počas rokovania hláv štátov a vlád o problematike vonkajších vzťahov EÚ bola podstatná časť diskusie venovaná otázke Kosova. Na summite bola dosiahnutá politická dohoda, že EÚ vyšle do regiónu civilno-bezpečnostnú misiu. Presný čas a konkrétne modality upresní Rada EÚ v zložení ministrov zahraničných vecí. Výsledkom rokovania hláv štátov a vlád k predmetnému bodu boli aj úpravy a zmeny pôvodne predloženého textu záverov Európskej rady ku Kosovu, v ktorých Európska rada o. i.:
•	berie na vedomie, že Bezpečnostná rada Organizácie Spojených národov sa bude touto otázkou zaoberať v decembri 2007,
•	zdôrazňuje, že EÚ je pripravená zohrať vedúcu úlohu pri posilňovaní stability 
v regióne a pri realizácii riešenia vymedzujúceho budúci štatút Kosova,
•	ohlasuje pripravenosť EÚ pomáhať Kosovu na ceste k udržateľnej stabilite aj misiou EBOP a príspevkom k medzinárodnej civilnej misii ako súčasti medzinárodnej prítomnosti.

Európska rada vzala na vedomie záverečnú správu Trojky Kontaktnej skupiny o rokovaniach s Belehradom a Prištinou a konštatovala, že proces rokovaní vedený Trojkou sa vyčerpal. Status quo je neudržateľný, preto je potrebné prikročiť k vyriešeniu postavenia Kosova v záujme regionálnej stability, pričom riešenie musí zabezpečiť demokratický a multietnický charakter Kosova. Európska rada zároveň vyjadrila presvedčenie, že vyriešenie otázky statusu Kosova je prípadom sui generis, ktorý nevytvára žiadny precedens. Hlavy štátov a vlád vyzvali Radu EÚ v zložení ministrov zahraničných vecí, aby určila charakteristiky misie EBOP v Kosove a stanovila jej začiatok. Vo svojich záveroch Európska rada zároveň potvrdila, že EÚ je pripravená pomáhať tiež hospodárskemu a politickému rozvoju prostredníctvom jasnej európskej perspektívy regiónu, v súlade s európskou perspektívou regiónu.

Počas decembrového summitu bola súčasne potvrdená európska perspektíva regiónu a význam stabilného a prosperujúceho Srbska. Srbsko bolo v záveroch Európskej rady vyzvané, aby splnilo potrebné podmienky, ktoré umožnia rýchle podpísanie dohody 
o stabilizácii a pridružení. 

Počas rokovania o problematike iránskeho jadrového programu generálny tajomník Rady a vysoký predstaviteľ pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku J. Solana 
informoval o uskutočnených aktivitách - mal štyri kolá rokovaní s hlavným iránskym vyjednávačom A. Laridžáním a jedno s jeho nástupcom S. Džalílím. Podľa J. Solanu nebol dosiahnutý pokrok v najdôležitejšom bode, ktorým je obohacovanie uránu. V tejto situácii je potrebné pokračovať v dvojkoľajnom prístupe voči Iránu (double track approach), t. j. vyvíjanie tlaku na Irán a zároveň pokračovanie v rokovaniach s iránskou stranou. Členské štáty EÚ vyjadrili plnú podporu aktivitám J. Solanu. Lídri EÚ schválili závery k predmetnej problematike, v ktorých vyjadrili hlboké znepokojenie v súvislosti s jadrovým programom Iránu a vyzvala na poskytnutie úplných, jasných a dôveryhodných odpovedí pre Medzinárodnú agentúru pre jadrovú energiu. Európska rada súčasne začala zvažovať prijatie dodatočných opatrení voči Iránu, ktoré budú závisieť od rozhodnutí Bezpečnostnej rady OSN.

V oblasti vonkajších vzťahov okrem tém Kosova a iránskeho jadrového programu Európska rada vo svojich záveroch zdôraznila význam spolupráce s partnermi v globalizovanom svete a vyzdvihla summity, ktoré počas portugalského predsedníctva priniesli posilnenie vzťahov EÚ s Brazíliou, Ruskom, Ukrajinou, Čínou, Indiou, ASEAN-om a Afrikou. Závery Európskej rady tiež potvrdili význam Európskej susedskej politiky (ENP) ako kľúčovej priority vonkajšej činnosti EÚ a zdôraznili strategický význam vzťahov so stredomorskými krajinami. Európska rada uvítala konsenzus EÚ o humanitárnej pomoci, vyjadrila znepokojenie nad situáciou v Barme. V záveroch Európska rada ďalej vyjadrila podporu dialógu medzi Palestínčanmi a Izraelčanmi, znepokojenie nad aktuálnou situáciou v Libanone a mimoriadne znepokojenie nad vojenskou eskaláciou vo východnom Kongu. Okrem toho Európska rada vyzvala vysokého predstaviteľa pre Spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku J. Solanu, aby v spolupráci s Európskou komisiou do decembra 2008 navrhol možné zlepšenia či doplnenia Európskej bezpečnostnej stratégie.   

3. Ostatné 

Rokovaniu Európskej rady predchádzali pracovné raňajky delegácií krajín Vyšehradskej štvorky a troch pobaltských krajín. Na stretnutí bolo diskutované posilnenie vzájomnej spolupráce zúčastnených krajín, témy budúcich stretnutí predsedov vlád a problematika Skupiny pre reflexiu EÚ v nadväznosti na nasledujúce rokovanie Európskej rady.

4. Záver 

Zasadnutie Európskej rady naplnilo zámery a očakávania slovenskej strany. Summit uvítal podpis Lisabonskej zmluvy, ktorou EÚ získa inštitucionálny základ pre efektívnejšiu činnosť a bude sa môcť koncentrovať na politiku pre naplnenie očakávaní občanov. Závery zasadnutia uvítali rozšírenie schengenského priestoru o nové členské štáty ako rozšírenie priestoru skutočného voľného pohybu osôb, čím sa prehlbuje jednota EÚ. SR podporila prijatie záverov Európskej rady týkajúcich sa oblasti spravodlivosti a vnútorných záležitostí, hospodárstva, sociálnych vecí a životného prostredia. EÚ zaujala jednotné stanoviská v témach vonkajších vzťahov vrátane otázok ako Západný Balkán, Kosovo a Irán. Závery obsahujú i bod týkajúci sa  rozširovania EÚ.

Závery zasadnutia Európskej rady a príslušné z nich vyplývajúce úlohy budú predmetom rozpracovania v podmienkach rezortov SR v zmysle prílohy č. 2 tohto materiálu.