Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

	K návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení zákona č. 580/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov

Spôsob pripomienkového konania: bežný 15 pracovných dní (od 30.7.2008 do 19.8.2008)			
(oznam listom č. 18502/2008-OL– poštou aj e-mailom) 
		
	Zoznam oslovených subjektov:
Dušan Čaplovič - podpredseda vlády SR pre vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti, ľudské práva a menšiny
Robert Kaliňák  - podpredseda vlády SR  a minister vnútra, Ján Mikolaj - podpredseda vlády SR a minister školstva
Štefan Harabin – podpredseda vlády SR a minister spravodlivosti, Ministerstvo hospodárstva SR, Ministerstvo financií SR
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, Ministerstvo pôdohospodárstva SR,Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR, Ministerstvo vnútra SR, Ministerstvo obrany SR, Ministerstvo spravodlivosti SR, Ministerstvo zahraničných vecí SR, Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Ministerstvo životného prostredia SR, Ministerstvo školstva SR, Ministerstvo kultúry SR, Úrad vlády SR, Úrad vlády SR – odbor pre aproximáciu práva, Protimonopolný úrad SR, Štatistický úrad SR, Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, Úrad jadrového dozoru SR, Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR, Úrad pre verejné obstarávanie, Úrad priemyselného vlastníctva SR, Správa štátnych hmotných rezerv SR, Národný bezpečnostný úrad, Národná banka Slovenska, Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky, Najvyšší súd Slovenskej republiky, Generálna prokuratúra Slovenskej republiky, Úrad na ochranu osobných údajov SR, Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, Úrad pre reguláciu sieťových odvetví, Konfederácia odborových zväzov SR, Republiková únia zamestnávateľov, Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení SR, Mgistrát hlavného mesta SR Bratislava, Mesto Trnava, Mesto Trenčín, Mesto Nitra, Mesto Žilina, Mesto Banská Bystrica, Mesto Prešov, Mesto Košice, Bratislavský samosprávny kraj, Trnavský samosprávny kraj, Trenčiansky samosprávny kraj, Nitriansky samosprávny kraj, Žilinský samosprávny kraj, Banskobystrický samosprávny kraj, Prešovský samosprávny kraj, Košický samosprávny kraj, Štátny ústav pre kontrolu liečiv, Asociácia dodávateľov liekov a zdravotníckych pomôcok, Lekárske odborové združenie, Asociácia fakultných nemocníc SR, Asociácia nemocníc Slovenska, Asociácia lekárnikov Slovenska, Asociácia stredných zdravotných škôl, Asociácia samostatných polikliník Slovenska, Asociácia súkromných lekárov, Asociácia všeobecných lekárov pre deti a dorast, Asociácia dodávateľov liekov a zdravotníckych pomôcok, Asociácia organizácií zdravotne postihnutých občanov SR, GENAS, SK+MED, SAFS, Slovenský odborový zväz zdravotníctva a soc. služieb, Slovenská komora laborantov, asistentov a technikov, Slovenská komora iných zdravotníckych pracovníkov, Slovenská komora zubných technikov, Slovenská komora ortopedických technikov, Slovenská komora psychológov, Slovenská komora fyzioterapeutov, Slovenská lekárska komora, Slovenská komora zubných lekárov, Slovenská lekárnická komora, Slovenská komora sestier a pôrodných asistentiek, Slovenská lekárska spoločnosť, Slovenská únia špecialistov, Zväz kresťanských lekárov a zdravotníkov, Únia miest Slovenska, Združenie zdravotných poisťovní SR, Všeobecná zdravotná poisťovňa, a.s., Sociálna poisťovňa, Spoločná zdravotná poisťovňa, a.s., Dôvera, zdravotná poisťovňa, a.s., Apollo zdravotná poisťovňa, a.s., Union, zdravotná poisťovňa, a.s., 	
			
	Počet oslovených subjektov:	92				
	Zaslali do stanoveného termínu (od 2.7.2008 do 23.7. 2008) 	58				
	Zaslali po termíne:	-				
	Vôbec nezaslali:	37				
	Subjekty, ktoré nemali pripomienky:	18				
	Počet vznesených pripomienok:	483				
	Počet akceptovaných:
Počet čiastočne akceptovaných:	259
80				
	Počet neakceptovaných,/z toho počet zásadných - ktoré subjekty	144/57				
	Počet neakceptovaných zásad pripomienok – rozpor trvá/ počet subjektov	53/11				
	Rozporové konanie sa uskutočnilo s Dôverou, zdr. poisťovňou, a.s., Union, zdravotná poisťovňa, a.s., Apollo, zdravotná poisťovňa, a.s., Združenie zdravotných poisťovní, Spoločná zdravotná poisťovňa, Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, Slovenská komora zubných lekárov, Slovenská komora iných zdravotníckych pracovníkov, Slovenská komora sestier a pôrodných asistentiek, Republiková únia zamestnávateľov, Protimonopolný úrad SR, Asociácia súkromných lekárov, Sociálna poisťovňa, Všeobecná zdravotná poisťovňa. 
 Rozpor nebol odstránený, rozpor trvá s:  Dôverou, zdr. poisťovňou, a.s., Union, zdravotná poisťovňa, a.s., Apollo, zdravotná poisťovňa, a.s., Združenie zdravotných poisťovní, Spoločná zdravotná poisťovňa, Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, Slovenská komora zubných lekárov, Slovenská komora iných zdravotníckych pracovníkov, Slovenská komora sestier a pôrodných asistentiek, Republiková únia zamestnávateľov, Protimonopolný úrad SR.					
Rezort	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	Poznámka	
		Z	A	pri A: spôsob zapracovania	prip. Zaslaná po termíne	
		O	C	pri C: vysvetlenie, spôsob zapracovania	…	
			N	pri N: zdôvodnenie nezapracovania		
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR	Čl. I 
1. K bodu 21. 

text poznámky pod čiarou zosúladiť s bodmi 21. a 22. Prílohy č. 2 k legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky.
. K bodu 22.
text v zátvorke vypustiť a zaviesť odkaz na zákon o vysokých školách v poznámke pod čiarou podľa   bodov 21. a 22 Prílohy č. 2 k legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky.
K bodu 31.
slovo „Paragraf“ nahradiť označením „§“.
. K bodom 32. až 37.
upraviť text podľa bodov 29. až 31.  Prílohy č. 2 k legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky.
K bodu 40.
číslo „13“ nahradiť číslom „12“.
K bodu 41. 
 číslo „14“ nahradiť číslom „13“.
K bodu 42.

vypustiť slová „nové paragrafy“ a vložiť čiarku a slová „s nasledovným znením:“ nahradiť slovami „ktoré znejú:“. 
V § 48a ods. 1 odporúčame slovo „vedie“ nahradiť slovom „vedú“. 
V § 48c ods. ods. 2 písm. a) odporúčame za slovami „v čase smrti v“ vložiť slovo „spoločnej“. 
Čl.                 II 
8. K bodu 3. 

vypustiť slová „Slovenskej republiky“. 
 	O

O

O

O

O

O

O

O	A

A

A

A

A

C

A

A	Text poznámky upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.		
Ministerstvo pôdohospodárstva SR	Čl.I  
bod 42, § 48a 
Odporúčme zvážiť  a doplniť spôsob, aby pitevný protokol  v elektronickej verzii bol autentifikovaný zaručeným elektronickom podpise, prípadne časovou pečiatkou.
Čl I 
bod 5 § 6a ods.3 písm.i)
Odporúčame slová (§ 31) vypustiť zo zátvorky a uviesť priamo odkaz v texte.
Čl I  
bod 24, § 20ods.1 písm.k)
V texte je potrebné vypustiť uvedený zákon v zátvorke, odkázať na neho prostredníctvom poznámky pod čiarou k príslučnému odkazu.
Čl I 
bod 42 , § 48c ods.3 a 6
Odporúčame vypustiť zátvorky pri odkazoch na  príslušné odseky.
K poznámkam pod čiarou k  príslušným odkazom 
V celom návrhu odporúčame zosúladiť číslovanie poznámok pod čiarok k jednotlivám odkazom a úvodnú vetu uvádzať takto : "Poznámka (y) pod čiarou k odkazu (om) znie( znejú)":......
K úvodným vetám v Čl I 
 bode 33 , 36 a 42
Odporúčame zosúladiť ich znenie s Legislatívnymi pravidlami vlády SR, v bode 42 je potrebné vypustiť nadbytočné slovo "paragrafy"
Všeobecne k celému návrhu
Odporúčame cely materiál zosúladiť s Legislatívnymi pravidlami vlády SR (poznámky pod iarou k odkazom, úvodné vety, nahrázdanie slov, bod 36, 37).	O

O

O

O

O

O

	A

A

A

A

A

A	Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Text  upravený.

Text zosúladený.		
Ministerstvo obrany SR	K názvu návrhu zákona
Za slová „č. 580/2004 Z. z.“ je potrebné v súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády Slovenskej republiky (ďalej len „legislatívne pravidlá“) doplniť celý názov zákona, t. j. slová „o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov“.
K čl. I-bodu 1 /§ 6 ods. 1 písm. d)/ 

Slová „sa vypúšťa“ je potrebné uviesť v množnom čísle. 
	Zároveň poukazujeme na to, že v dôvodovej správe k tomuto novelizačnému bodu sa uvádza, že v súvislosti s navrhovaným vypustením slov „na úrade“ bude potrebné súčasne novelizovať zákon č. 577/2004 Z. z. o rozsahu zdravotnej starostlivosti uhrádzanej na základe verejného zdravotného poistenia a o úhradách za služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov. Novela uvedeného zákona, ktorej medzirezortné pripomienkové konanie skončilo 8. augusta 2008, však Vami uvádzané zosúladenie neobsahuje, nakoľko je orientovaná v prevažnej miere iba na úpravy majúce vzťah k liekovej politike, zdravotníckym pomôckam a dietetickým potravinám.
K čl. I-bodu 7 (vloženie nového odseku 4 do § 7)
Vami navrhovaným ustanovením sa navrhuje uložiť v tomto zákone povinnosti poskytovateľom všeobecnej ambulantnej zdravotnej starostlivosti. Navrhované riešenie považujeme za nesystémové a odporúčame tento novelizačný bod vypustiť. Zastávame názor, že povinnosti pre uvedeného poskytovateľa zdravotnej starostlivosti majú byť ustanovené v šiestej časti zákona č. 578/2004 Z. z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
K čl. I-bodu 3 a 4 (vypustenie odsekov 9 a 11 z § 6) 

Znenie novelizačných bodov je potrebné zosúladiť s bodmi 35 a 31 prílohy č. 2 legislatívnych pravidiel. V novelizačnom bode 3 je potrebné novo označiť všetky odseky § 6 nasledujúce po vypustenom odseku 9. Následne je potom potrebné v novelizačnom bode 4 vypustiť novo označený odsek 10 a upraviť vetu, ktorou sa druhýkrát novo označia odseky nasledujúce za vypusteným novo označeným odsekom 10.    
K čl. I- bodu 9 

Úvodnú vetu tohto novelizačného bodu odporúčame formulovať takto: 
„9. V § 7 sa odsek 5 dopĺňa písmenom f), ktoré znie:“. Uvedené odporúčanie je v súlade s bodom 30 prílohy č. 2 legislatívnych pravidiel. 
K čl. I-bodu 10 

Slovo „predvetie“ odporúčame nahradiť slovami „úvodná veta“ (bod 39 prílohy č. 2 legislatívnych pravidiel). 
K čl. I-bodu 21 /§ 20 ods. 1 písm. e)/ 

	1. Z dôvodu prehľadnosti  odporúčame ponechať odsek 1 v súčasnom znení. Požiadavky na obsah centrálneho registra,  centrálneho zoznamu zdravotných poisťovní, centrálneho zoznamu platiteľov poistného, centrálneho zoznamu poskytovateľov zdravotnej starostlivosti a centrálneho zoznamu zdravotníckych pracovníkov odporúčame riešiť vložením samostatných odsekov, ktoré je už potom možné členiť na jednotlivé písmená, nakoľko rozsah údaj, ktorý majú jednotlivé centrálne zoznamy obsahovať, je dosť rozsiahly.  
	2. Zároveň upozorňujeme na to, že v závere tohto novelizačného bodu sú uvedené poznámky pod čiarou, ktoré nie sú očíslované a nie sú ani umiestnené v súvisiacom texte. 
K čl. I-bodu 24 /§ 20 ods. 1 - doplnenie písmenom j)/
Znenie novelizačného bodu odporúčame zosúladiť s bodom 30 prílohy č. 2 legislatívnych pravidiel.
K čl. I-bodu 27 (vypustenie odseku 2 z § 20a)
Vzhľadom na navrhovanú úpravu je potrebné doplniť tento novelizačný bod vetou: „Súčasne sa zrušuje označenie odseku 1.“.
K čl. I-bodu 32 /pravdepodobne doplnenie § 45 ods. 2 písmenom e)/
Vzhľadom na to, že z Vami navrhovanej úvodnej vety nie je zrejmé, ktorý odsek § 45 sa má doplniť, úvodnú vetu tohto novelizačného bodu odporúčame formulovať takto: 
„32. § 45 sa odsek 2 dopĺňa písmenom e), ktoré znie:“. 
K čl. I-bodu 36 /§ 48 ods. 3 písm. b)/
Úvodnú vetu novelizačného bodu odporúčame formulovať takto: „V § 48 ods. 3 písm. b) sa vypúšťajú slová“.
K čl. I-bodu 40 (§ 48)
Slová „ods. 13“ odporúčame nahradiť slovami „ods. 12“, nakoľko v predchádzajúcom novelizačnom bode došlo k prečíslovanie odseku 13 na odsek 12.
K čl. I- bodu 41 (doplnenie § 48 novým odsekom 13)
Znenie úvodnej vety novelizačného bodu odporúčame formulovať takto: 
„41. § 48 sa dopĺňa odsekom 13, ktorý znie:“. 
K čl. I-bodu 42 (vloženie § 48a až 48c)
Znenie úvodnej vety novelizačného bodu odporúčame zosúladiť s bodom 33 prílohy č. 2 legislatívnych pravidiel a zároveň do úvodnej vety premietnuť zavedenie nových odkazov a poznámok pod čiarou k týmto odkazom.
K čl. I-bodu 13 (§ 11 ods. 10)
Vzhľadom na platné znenie § 11 ods. 1 písm. d) tohto zákona a vzhľadom na skutočnosť, že Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky je podľa § 14 ods. 7 zákona  č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov povinné vypracovať návrh súhrnného rozpočtu za zdravotné poisťovne a prerokovať ho s Ministerstvom financií Slovenskej republiky, dávame na zváženie neupravovať § 11 ods. 10 podľa Vášho návrhu, ale uvedené ustanovenie vypustiť. Dostupnosť informácií pre verejnosť, ktoré sa týkajú rozpočtu každej zdravotnej poisťovne, možno zabezpečiť uložením povinnosti zo zákona zverejňovať rozpočet  napr. na internetovej stránke príslušnej zdravotnej poisťovne.  
K čl. I-novonavrhovanému zneniu § 48c 
                     1. Časť textu odseku 1 týkajúcu sa obsahu výpisu z pitevného protokolu odporúčame z dôvodu prehľadnosti a zabezpečenia bezproblémovosti pri potrebe možného citovania označiť ako samostatný odsek. 
	2. Odkazy v texte odseku 2 označené jednou až tromi hviezdičkami odporúčame označiť v súlade s legislatívnou technikou, pravdepodobne ako odkazy 68b až 68d. 
	3. Zároveň odporúčame vypustiť z poznámky pod čiarou, ktorá je označená tromi hviezdičkami, slová „Zákon č. 581/2004 Z. z.“ a následne upraviť začiatok znenia odseku 2 písmeno e) napr. takto: „e) poisťovni podľa tohto zákona a podľa osobitného predpisu ...“ 
K čl. I- bodu 14 (§ 14 ods. 1) 

	Druhú vetu obsahujúcu splnomocňovacie ustanovenie na vydanie všeobecne záväzného právneho predpisu (odporúčame neuvádzať slovo „vyhláška“) odporúčame riešiť ako samostatný odsek, a to doplnením § 14 o nový odsek 8. 
K čl. II-bodu 4 (§ 27 ods. 3) a k bodu 8 (§ 27a ods. 3)
Znenie novelizačných bodov odporúčame zosúladiť s bodom 29 prílohy č. 2 legislatívnych pravidiel.
K čl. II-bodu 5 (§ 27 ods. 8), 6 (§ 27 ods. 9) a 7 (§ 27a ods. 2) 
Z novelizačného bodu 6 odporúčame vypustiť slová „na začiatku vety“, z bodu 6 vypustiť slová „v prvej vete“ a z bodu 7 vypustiť slová „na konci vety“. 
 
K čl. II-bodu 10 (§ 28a – Príspevok štátu na kompenzáciu rizík ... )
Všeobecne: 
Zavedenie Vami navrhovaného príspevku štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní (ďalej len „príspevok štátu“) považujeme za nesystémové riešenie v spojení s poistným princípom zdravotného poistenia.  
Vhodnejším riešením by sa nám javilo napr. upraviť (zvýšiť) na zákonom ustanovené obdobie percentuálnu sadzbu poistného plateného štátom za poistencov štátu v objeme finančných prostriedkov, ktoré sa navrhujú na poskytnutie uvedeného príspevku štátu podľa doložky vplyvov v objeme cca 3, 6 mld. Sk na rok 2009. Nami navrhované riešenie by bolo obdobou § 31e, ktorým bola upravená sadzba poistného pre štát na obdobie roku 2008. 
Vzhľadom na to, že finančné prostriedky, ktoré by mali byť poskytnuté na príspevok štátu, by boli poskytnuté z prostriedkov štátneho rozpočtu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky, ďalším z riešení by podľa nášho názoru bolo upraviť poskytnutie príspevku štátu v zákone o štátnom rozpočte na rok 2009 a prípadne aj v ďalších rokoch v závislosti od zdrojových možností štátneho rozpočtu.  
K čl. I-bodu 33 /doplnenie § 46 odsek 1 písmenom e)/ a k bodu 35 (doplnenie § 47 odsekom 5)
Znenie novelizačných bodov odporúčame zosúladiť s bodom 30 prílohy č. 2 legislatívnych pravidiel.
K čl. II-§ 28a ods. 1 a k § 31g
V prípade, že na návrhu právnej úpravy uvedeného príspevku štátu zotrváte, odporúčame toto ustanovenie výrazne preformulovať. V prvom rade považujeme za potrebné pomenovať tento inštitút (iný názov je v nadpise pod paragrafom, iný v odseku 1, 3, 4 a iný v § 31g), definovať tento inštitút, následne preň zaviesť na účely ďalších odsekov legislatívnu skratku, ktorú je potom potrebné dôsledne používať a  ktorá vo Vami predloženom návrhu absentuje. 
Zastávame tiež názor, že priamo v zákone by mali byť ustanovené podmienky, za splnenia ktorých sa štátny príspevok bude zdravotným poisťovniam poskytovať (napr. počet poistencov štátu, veková skladba poistencov, priemerná výška odvedeného poistného na jedného poistenca, atď.).  
 
K čl. I-bodu 37 /§ 48 ods. 3 písm. e)/
Úvodnú vetu novelizačného bodu odporúčame formulovať takto: „V § 48 ods. 3 písm. e) sa za slovo „tkanív“ vkladajú slová „s výnimkou ....“.“.
K čl. II-§ 28a ods. 2
V návrhu tohto ustanovenia uvádzate, že príspevok štátu nie je poistné. Uvedené potom nie je v súlade s navrhovaným znením § 31g, ktorým sa navrhuje ustanoviť sadzbu poistného pre štát, pričom v sadzbe poistného je zahrnutý aj predmetný príspevok štátu. 
K čl. I-bodu 31 /§ 45 ods. 2 písm. d)/
Úvodnú vetu novelizačného bodu odporúčame zosúladiť s bodom 29 ods. 3 prílohy č. 2 legislatívnych pravidiel.
K čl. II-bodu 3 (§ 27 ods. 2) 

	V znení novelizačného bodu odporúčame zohľadniť, že legislatívna skratka pre „Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky“ je zavedená už v § 9 ods. 4 platného znenia zákona. 
Kčl. I- bodu 18 

Znenie novelizačného bodu odporúčame zosúladiť s bodom 30 prílohy č. 2 legislatívnych pravidiel.
K čl. I-novonavrhovanému zneniu § 48b ods. 1
Z textu odporúčame vypustiť slová „pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou (ďalej len „úrad“)“, nakoľko legislatívna skratka pre uvedený úrad je už zavedená v § 1 písm. c) tohto zákona.
K čl. I-bodu 45 
	
Znenie novelizačného bodu odporúčame upraviť takto: 
„45. V § 85g sa vypúšťajú slová „s majetkovou účasťou štátu“. 
	O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

	A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

N

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

	Názov doplnený.

Text upravený.

Novelizačný bod vypustený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text bodu 23. upravený.

Text upravený.

Text doplnený.

Text doplnený.

Text upravený.

Novelizačný bod vypustený..

Bod vypustený.

Prerokované s MF SR, ide o zrovnoprávnenie postavenia zdravotných poisťovní.

Bod vypustený.

Text prepracovaný.

Text upravený.

Bod vypustený.

Bod vypustený.

Text upravený.

Bod vypustený.

Text upravený.

Bod vypustený. 

Text upravený.

Bod vypustený.

Text upravený.

Bod vypustený.

Text upravený.		
Úrad vlády SR	návrh uznesenia vlády SR, bod B. 1. a B. 2.
Návrh uznesenia vlády SR v bode B. 1. a B. 2. neobsahuje termín splnenia úlohy, čo nie je v súlade s ustanoveniami časti 2. 2. 2. a časti Metodického pokynu na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR a ustanovením čl. 6 Smernice na predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR  
 
Odôvodnenie  
Nakoľko Metodiický pokyn pre prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR v zmysle bodu B. 2. uznesenia vlády SR č. 512 z 13. júna 2001, považuje Úrad vlády SR za nevyhnutné upozorniť Vás ako predkladateľa matweriálu na rokovanie vlády SR na dodržiavanie jeho ustanovení	O	N	Návrh uznesenia vlády SR neukladá úlohy.		
Štatistický úrad SR	Čl. I body 3 a 4
Odporúčame upraviť číslovanie, nakoľko z návrhu nie je jasné, ako sú prečíslované odseky po vypustení odseku 9. 
Bod 5
Odporúčame v § 6a odsek 3 nasledovné znenie písmena i): 
„i) úhrada za úkony úradu podľa § 31“. 
Bod 8
Navrhovanú zmenu neodporúčame, nakoľko relevantnú kvalitu treba vyžadovať od všetkých poskytovateľov. 
Bod 9
Odporúčame doplniť aj o indikátory relevantné pre poskytovateľov lekárenskej starostlivosti a prevádzkovateľov prírodných liečebných kúpeľov a kúpeľných liečební. 
Bod 9 a ďalej v celom návrhu
Odporúčame slová „nasledovného znenia“ nahradiť slovami “ktoré znie“ 
 
Bod 10
Odporúčame úvodnú vetu, ktorá znie: „V § 7 ods. 6 úvodná veta znie:" 
Bod 13
Odporúčame v § 11 odsek 10 nasledovné znenie: 
„(10) Zdravotná poisťovňa, ktorej akcionárom je štát, je povinná predložiť vláde na schválenie návrh svojho rozpočtu na nasledujúci rozpočtový rok do 30. novembra bežného roka, ak vláda neurčí neskorší termín.30)“ 
 
Odporúčame doplniť nový odsek 11, ktorý znie
„(11) Zdravotná poisťovňa, ktorej akcionárom nie je štát, je povinná prerokovať s vládou návrh svojho rozpočtu na nasledujúci rozpočtový rok do 30. novembra bežného roka, ak vláda neurčí neskorší termín.30)“. 
 
Odôvodnenie: pôvodne navrhovaná zmena môže predstavovať neprimeraný zásah do vlastníckych práv zdravotnej poisťovne, nakoľko berie zdravotnej poisťovni právo nakladať so svojim majetkom slobodne rešpektujúc regulačné opatrenia štátu vyjadrené príslušnými právnymi predpismi. 
Bod 20
Slovo „úrad“ odporúčame nahradiť slovami „ministerstvo všeobecne záväzným právnym predpisom po dohode s úradom“. 
 
Bod 21
Poznámky pod čiarou v bode 21 odporúčame upraviť podľa Legislatívnych pravidiel vlády SR 
Bod 25
Slovo „dopĺňajú“ odporúčame nahradiť slovom „pripájajú“. 
 
Bod 27
Odporúčame pripojiť vetu, ktorá znie: 
„Súčasne sa zrušuje označenie odseku 1“. 
 
Bod 39
Neodporúčane vypustiť odsek 10 z dôvodu možného konfliktu záujmov. 
 
Bod 40
Slová „§ 48 ods. 13“ odporúčame nahradiť slovami „§ 48 ods. 12“. 
 
Bod 41
Odporúčame uviesť úvodnú vetu, ktorá znie: 
„V § 48 sa dopĺňa odsekom 13, ktorý znie:“ 
 
Bod 42
Znenie § 48c ods. 3 odporúčame zosúladiť s Legislatívnymi pravidlami vlády SR. 
Bod 44 a 45
Odporúčame body 44 a 45 vypustiť. 
 
Odôvodnenie: pôvodne navrhovaná zmena môže predstavovať neprimeraný zásah do vlastníckych práv zdravotnej poisťovne, nakoľko berie zdravotnej poisťovni právo nakladať so svojim majetkom slobodne rešpektujúc regulačné opatrenia štátu vyjadrené príslušnými právnymi predpismi. 
 
Čl. II bod 1
Slovo „dopĺňajú“ odporúčame nahradiť slovom „pripájajú“. 
 
	O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

	A

A

N

N

A

A

N

N

N

A

A

A

A

A

A

A

N

A

	Text upravený.

Novelizačný bod vypustený.

Nie je potrebné vytvárať poradie podľa úspešnosti pri uvedených poskytovateľoch.
Vyhodnotenie pri bode 8.

Text upravený.

Text upravený.

Predkladateľ trvá na predloženej formulácii, ide o zrovnoprávnenie postavenia zdr. poisťovní

Cieľom novely je zrovnoprávniť v povinnostiach všetky zdravotné poisťovne. Zdravotné poisťovne hospodária s verejnými zdrojmi.

Ide o vyprecizovanie platného znenia ustanovenia.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Bod vypustený.

Text upravený.

Bod vypustený.

Bod vypustený.

Zdravotné poisťovne nevykonávajú hospodársku činnosť vo verejnom zdravotnom poistení, navrhovaná úprava zrovnoprávňuje nakladanie s pohľadávkami pre všetky zdravotné poisťovne.
Text upravený.		
Úrad priemyselného vlastníctva SR	Čl. I novelizačný bod 2.
Odporúčame upraviť ustanovenie § 6 ods. 4 písm. a) vzhľadom na to, že legislatívna skratka "ministerstvo zdravotníctva" je zavedená až v § 6 ods. 12.
Čl. I novelizačný bod 8., 9. a 10.
Odporúčame upraviť číslovanie odsekov 4, 5 a 6 na odseky 5, 6 a 7 vzhľadom na zmeny navrhnuté v novelizačnom bode 7.
Čl. I novelizačný bod 18.
Odporúčame slovo "Paragraf" nahradiť slovami "V §", ide o legislatívno-technickú úpravu.
Čl. I novelizačný bod 21.
Odporúčame adekvátne číslovať zavedené odkazy, v súlade s Legislatívno-technickými pokynmi upraviť vetu, ktorou sa uvádzajú poznámky pod čiarou k týmto odkazom a poznámky pod čiarou vložiť až na koniec tohto novelizačného bodu.
Čl. I novelizačný bod 22. a 24.
Odporúčame text v zátvorkách nahradiť poznámkou pod čiarou, ide o legislatívno-technickú pripomienku.
Čl. I novelizačný bod 27.
Odporúčame doplniť vetu "Súčasne sa zrušuje označenie odseku 1." v súlade s bodom 36. prílohy č. 2 k Legislatívnym pravidlám vlády SR.
Čl. I novelizačný bod 36.
Odporúčame za slová "písm. b)" vložiť zámeno "sa", ide o gramatickú úpravu.
Čl. I novelizačný bod 31.
Odporúčame, aby úvodná veta tohto novelizačného bodu znela : "V § 45 ods. 2 písmeno d) znie :"; ide o legislatívno-technickú úpravu.
Čl. I novelizačný bod 28.
Odporúčame slovo "až" v obidvoch prípadoch nahradiť spojkou "a".
Čl. I novelizačný bod 30.
Odporúčame vypustiť bodky za slovom "dokumentov".
Čl. I novelizačný bod 32.
Odporúčame, aby úvodná veta tohto novelizačného bodu znela : "V § 45 sa odsek  2 dopĺňa písmenom e), ktoré znie :", úprava je v súlade s bodom 30. prílohy č. 2 k Legislatívnym pravidlám vlády SR.
Čl. I novelizačný bod 33.
Odporúčame, aby úvodná veta tohto novelizačného bodu znela : "V § 46 sa odsek 1 dopĺňa písmenom e), ktoré znie:", úprava je v súlade s bodom 30. prílohy č. 2 k Legislatívnym pravidlám vlády SR.
Čl. I novelizačný bod 35.
Odporúčame slová "s nasledovným znením" nahradiť slovami ", ktorý znie", ide o legislatívno-technickú úpravu.
Čl. II novelizačný bod 3.
Odporúčame vypustiť slová "Slovenskej republiky", vzhľadom k tomu, že legislatívna skratka "ministerstvo zdravotníctva" bola zavedená už v § 9 ods. 4.
Čl. I novelizačný bod 37.
Odporúčame vypustiť zátvorku za číslom "3".
Čl. I novelizačný bod 38.
Odporúčame doplniť vetu "Doterajšie písmeno l) sa označuje ako písmeno k).
Čl. I novelizačný bod 40.
Odporúčame číslo "13" nahradiť číslom "12" vzhľadom na úpravu v novelizačnom bode 39.
Čl. I novelizačný bod 41.
Odporúčame, aby úvodná veta tohto novelizačného bodu znela : "§ 48 sa dopĺňa odsekom 13, ktorý znie :", a číslo "14" nahradiť číslom "13", úprava je v súlade s bodom 30. prílohy č. 2 k Legislatívnym pravidlám vlády SR.
Čl. I novelizačný bod 42.
Odporúčame slová "s nasledovným znením" nahradiť slovami ", ktoré znejú"	O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

  O

O

O

O

O
	C

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A	Text preformulovaný.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Bod vypustený.

Bod vypustený.

		
Správa štátnych hmotných rezerv SR	Na strane 5, bod 42, § 48a ods. (1) navrhujeme na konci vety doplniť bodku.	O	A	Bod vypustený.		
Národný bezpečnostný úrad	K názvu: 

Odporúčame zosúladiť názov zákona s Legislatívnymi pravidlami vlády SR.
K bodu 1
Upozorňujeme, že v odôvodnení k tomuto bodu sa uvádza, že je potrebné vykonať aj úpravu zákona č. 577/2004 Z. z. o rozsahu zdravotnej starostlivosti uhrádzanej na základe verejného zdravotného poistenia a o úhradách za služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov, pričom návrh zákona v osobitnom článku nenavrhuje žiadnu zmenu dotknutého zákona.
K bodu 4
Upozorňujeme, že v odôvodnení sa uvádza, že ustanovenie odseku 11 bolo nadbytočné, nakoľko povinnosť účtovania záväzkov v nákladoch vyplýva zdravotným poisťovniam zo zákona o účtovníctve  a postupov účtovania pre zdravotné poisťovne. Pritom odsek 11 § 6 ustanovuje, že zdravotná poisťovňa môže vytvárať technické rezervy, neustanovuje nič o povinnosti účtovania záväzkov.
K bodu 7
Upozorňujeme na skutočnosť, že zákon č. 581/2004 Z. z. nie je zákonom o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, preto odporúčame povinnosti poskytovateľom zdravotnej starostlivosti ukladať v zákone č. 578/2004 Z. z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, a to konkrétne v § 79 alebo § 79a a samozrejme s novou povinnosťou vytvoriť aj sankčný mechanizmus v prípade jej porušenia (napr. ustanovenie pokuty).
K bodu 8
Odporúčame vypustiť slová „a prevádzkovateľov prírodných liečebných kúpeľov a kúpeľných liečební,“. 
Odôvodnenie: Kúpeľná starostlivosť nie je „druhom“ zdravotnej starostlivosti preto je nadbytočné uvádzať výnimku pre prevádzkovateľom prírodných liečebných kúpeľov a kúpeľných liečební, nakoľko oni nie sú poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti, a teda neposkytujú zdravotnú starostlivosť. 
K bodu 14
Odporúčame zvážiť, či v záujme zachovania právnej istoty adresátov tejto právnej normy nie je lepšie, aby bola definícia platobnej schopnosti (aspoň minimálna) zachovaná v zákone.
K bodu 22
Odporúčame zosúladiť znenie bodu s Legislatívnymi pravidlami vlády SR (najmä odkaz uvedený v zátvorke). 
K bodu 24
Odporúčame zosúladiť znenie bodu s Legislatívnymi pravidlami vlády SR (najmä odkaz uvedený v zátvorke) a so zákonom o pohrebníctve (pojem „chladenie mŕtvych tiel“). 
K bodu 27
Odporúčame znenie bodu doplniť o vetu: „Súčasne sa zrušuje označenie odseku 1.“. 
K bodu 28 a 29
Podľa nášho názoru nejde iba o nadväzné legislatívno-technické úpravy, preto predkladateľovi odporúčame minimálne uviesť ich vecné odôvodnenie v dôvodovej správe. 
K bodu 30
Odporúčame zosúladiť znenie bodu s Legislatívnymi pravidlami vlády SR. 
K bodu 31
Odporúčame nahradiť slovo „Paragraf“ označením „§“. 
K bodu 32
Odporúčame zosúladiť úvodnú vetu s Legislatívnymi pravidlami vlády SR. 
K bodu 42
Odporúčame zosúladiť celý novelizačný bod s Legislatívnymi pravidlami vlády SR. 
K bodu 11 (čl. II)
Vzhľadom na skutočnosť, že tieto lehoty sa každoročne „posúvajú“, odporúčame zvážiť ich zmenu priamo do textu príslušných ustanovení zákona (§ 19 a 27a). Navrhovaný príspevok štátu by podľa nášho názoru mal byť riešený cez zákon o štátnom rozpočte a nie cez zákon č. 580/2004 Z. z. „Spájanie“ tohto príspevku so sadzbou poistného sa nám javí ako nevhodné riešenie. V tejto súvislosti Vám odporúčame kontaktovať Ministerstvo financií SR. 
K bodu 18
Odporúčame nahradiť slovo „Paragraf“ označením „§“. 
K bodu 21
1. Odporúčame skratku „IČO“ nahradiť iným vhodným spojením napr. „identifikačné číslo“. 
2. Odporúčame uviesť text „Poznámky pod čiarou k bodu 21 znejú:” v súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády SR. 
	O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O
O

O

O

O

O

O

	A

A

A

A

N

A

A

A

A

A

A

A
A

A

C

A

A

A	Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Bod vypustený.

Nie je potrebné vytvárať poradie podľa úspešnosti pri uvedených poskytovateľoch.

Text prepracovaný.

Text upravený.

Bod vypustený.

Text upravený.

Text prepracovaný.

Text upravený.

Text upravený.
Text upravený.

Bod vypustený.

Text bol prepracovaný.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Generálna prokuratúra Slovenskej republiky	K Čl. I 
 
K názvu zákona
V názve predloženého návrhu zákona je potrebné za slová „zákona č. 580/2004 Z. z.“ vložiť aj názov tohto zákona.
K bodu 3
Text „Doterajší odsek 10 sa označuje ako odsek 9.“ je potrebné nahradiť textom „Doterajšie odseky 10 až 18 sa označujú ako odseky 9 až 17.“. Pri vypustení jedného z odsekov nestačí prečíslovať nasledujúci odsek, musia sa prečíslovať všetky nasledujúce odseky.
K bodu 4
Navrhovaná právna úprava súvisí s právnou úpravou uvedenou v bode 3, v ktorom po vypustení odseku 9 sa doterajší odsek 11 musí označiť ako odsek 10. Z týchto dôvodov je potrebné štvrtý bod predloženého návrhu zákona uviesť v tomto znení: 
„4. V § 6 sa vypúšťa odsek 10. 
Doterajšie odseky 11 až 17 sa označujú ako odseky 10 až 16.“. 
 
V nadväznosti na vypustenie odseku 9 (bod 3) a odseku 11 (bod 4) z ustanovenia § 6 predložený návrh zákona sa musí doplniť nový bod -  novelizáciu doterajšieho znenia ustanovenia  § 15 ods. 1 písm. b), v ktorom je potrebné nahradiť slová „(§ 6 ods. 10 a 11)“ slovami „(§ 6 ods. 9)“. 
K bodu 5
V navrhovanom znení písmena h) je potrebné slová „podľa § 6a ods. 2 písm. a)“ nahradiť slovami „uvedenou v odseku 2 písm. a)“, prípadne tieto slová vypustiť bez náhrady.  Do úvahy prichádza aj iné riešenie, a to nahradenie slov „nesúvisiace s prevádzkovou činnosťou podľa § 6a ods. 2 písm. a)“ slovami „nesúvisiace so správou a zabezpečením činnosti zdravotnej poisťovne pri vykonávaní verejného zdravotného poistenia (§ 6)“.  Toto riešenie podporujeme nielen z legislatívno-technického hľadiska, ale aj z vecného hľadiska. 
 
Ak sa v jednom z odsekov odkazuje na iný odsek (alebo jeho časť) toho istého paragrafu, odkaz na paragraf sa neuvádza, t.j. v dikcii § 6a nemožno odkazovať na § 6a, ale iba na niektorý z jeho odsekov.  Pritom, ak sa odkazuje na odsek, pred ktorým nie je uvedený paragraf, slovo „odsek“ sa neskracuje do podoby „ods.“. Okrem toho, z vecného hľadiska  považujeme za nesprávne odkazovať na dikciu § 6a ods.  2 písm. a), pretože toto ustanovenie vymedzuje  výdavky súvisiace so správou a zabezpečením činnosti zdravotnej poisťovne pri vykonávaní verejného zdravotného poistenia podľa § 6 ako výdavky na prevádzkové činnosti zdravotnej poisťovne, ktoré môže zdravotná poisťovňa v príslušnom kalendárnom roku vynaložiť na prevádzkové činnosti zdravotnej poisťovne až do výšky 3,5% z úhrnu poistného pred prerozdelením poistného za príslušný kalendárny rok. Inými slovami, toto ustanovenie vymedzuje výdavky, nie súvisiacu či nesúvisiacu prevádzkovú činnosť zdravotnej poisťovne. 
K bodu 7
Z vecného hľadiska zámerom navrhovanej právnej úpravy § 7 ods. 4 je zrejme uložiť poskytovateľom všeobecnej ambulantnej zdravotnej starostlivosti rovnakú povinnosť, akú ukladá ustanovenie § 7 ods. 2 zdravotným poisťovniam, čo nemožno namietať. Nevidíme však dôvod na to, aby tento zákon, t.j. zákon o zdravotných poisťovniach a dohľade nad zdravotnou starostlivosťou ukladal povinnosť poskytovateľom zdravotnej starostlivosti. Preto odporúčame navrhovanú právnu úpravu ustanoviť v zákone č. 578/2004 Z.z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorý v šiestej časti ustanovuje aj povinnosti poskytovateľov zdravotnej starostlivosti. 
 
Z hľadiska legislatívno-technického upozorňujeme, že navrhovaná právna úprava, v ktorej po vložení nového odseku 4 do ustanovenia § 7 dochádza k prečíslovaniu ostatných odsekov tohto ustanovenia, by si nevyhnutne vyžiadala aj novelizáciu doterajšieho znenia ustanovení § 7 ods. 9 písm. a), § 7 ods. 11 písm. b) a c) – 4x, §  7 ods. 12 – 2x,  § 7 ods. 13,   § 7 ods. 14,  § 7 ods. 16, §  7  ods.  17 – 4x, § 7 ods. 18 – 4x a §  8  ods. 1. 
K bodu 8
Úvodnú vetu je potrebné uviesť takto: „V § 7 ods. 5 písm. b) sa na konci pripájajú tieto slová:“, prípadne takto: „V § 7 ods. 4 písm. b) sa na konci pripájajú tieto slová:“. 
 
Navrhovaná právna úprava je zmätočná. V siedmom bode predloženého návrhu zákona bol vložený do § 7 nový odsek 4 a doterajšie odseky 4 až 18 boli označené ako odseky 5 až 19, t.j. doterajší odsek 4 už je označený ako odsek 5. Táto pripomienka však bude bezpredmetná, ak bude prijatá pripomienka uplatnená k bodu 7.  Znenie úvodnej vety je nesprávne aj z legislatívno-technického hľadiska (pozri bod 13 a bod 34 prílohy č. 2 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky). 
 
Súčasne odporúčame prepracovať dôvodovú správu k tomuto bodu; jej znenie odporuje navrhovanej právnej úprave. 
K bodu 16
Nevidíme žiaden rozumný dôvod na prijatie navrhovanej právnej úpravy. Odôvodnenie uvedené v dôvodovej správe, že „Ide o zosúladenie s vyhláškou Ministerstva zdravotníctva SR č. 768/2004 Z. z. o predkladaní údajov z účtovníctva, štatistickej evidencie a ďalších údajov zdravotnou poisťovňou.“ je absurdné. Zákon sa nedáva do súladu s vyhláškou, ale naopak, vyhláška musí byť v súlade so zákonom.
K bodu 17
V navrhovanej právnej úprave je potrebné slová „bod 5“ nahradiť slovami „piaty bod“ (2x) a slová „ bod 6“ nahradiť slovami „šiesty bod“ (pozri bod 29 prílohy č. 2 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky).
K bodu 23
Úvodnú vetu je potrebné upraviť podľa bodu 29 prílohy č. 2 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky. Do úvahy prichádza aj iné riešenie, a to bod 23 uviesť v tomto znení: 
 
„23. V § 20 ods. 1 písm. j) sa za slovo „vyšetrenia“ vkladajú slová „a iné laboratórne vyšetrenia.“.“. 
K bodu 24
Úvodnú vetu je potrebné upraviť podľa bodu 30 prílohy č. 2 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky. 
 
Navrhované znenie § 20 ods. 1 písm. k) zveruje do pôsobnosti Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou „vykonávanie chladenia mŕtvych tiel“. Zaradenie takejto povinnosti do pôsobnosti tohto úradu považujeme za nesprávne; chladenie mŕtvych tiel predsa nemôže patriť medzi činnosti Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou. Preto odporúčame navrhovanú právnu úpravu vypustiť alebo formulačne upraviť v tom zmysle, že do pôsobnosti tohto úradu patrí určovanie pracovísk, ktoré zabezpečujú uloženie ľudských pozostatkov do chladiaceho zariadenia. Podľa nášho názoru by však zoznam takýchto pracovísk mal byť ustanovený vo vykonávacom všeobecne záväznom právnom predpise rovnako ako zoznam patologicko-anatomických pracovísk a zoznam pracovísk súdneho lekárstva, na ktorých sa vykonávajú pitvy, ktorý je uvedený v prílohe č. 2 vyhlášky Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 771/2004 Z. z. o forme a náležitostiach pitevného protokolu, o zozname pracovísk, na ktorých sa vykonávajú pitvy, a o požiadavkách na materiálno-technické vybavenie pracovísk, na ktorých sa vykonávajú pitvy. Napriek uvedenému, považujeme navrhované znenie § 20 ods. 1 písm. k) za zbytočné; túto problematiku dostatočne upravuje zákon č. 470/2005 Z. z. o pohrebníctve a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov.  
 
Z legislatívno-technického hľadiska nie je správne uvádzať odkaz priamo v dikcii zákona na iný zákon; v aplikačnej praxi nastanú problémy v prípade, ak dôjde k nahradeniu doterajšieho zákona o pohrebníctve iným zákonom. Z týchto dôvodov odporúčame v navrhovanej právnej úprave § 20 ods. 1 písm. i) vypustiť slová „(zákon č. 470/2005 Z. z. o pohrebníctve a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov)“. Ak po formulačnej úprave § 20 ods. 1 písm. k) bude potrebné odkázať na tento zákon, treba tak urobiť vložením odkazu a poznámky pod čiarou. 
K bodu 9
Úvodnú vetu je potrebné uviesť takto: „V § 7 sa odsek 6 dopĺňa písmenom f), ktoré znie:“, prípadne takto: „V § 7 sa odsek 5 dopĺňa písmenom f), ktoré znie:“. 
 
Navrhovaná právna úprava je zmätočná. V siedmom bode predloženého návrhu zákona bol vložený do § 7 nový odsek 4 a doterajšie odseky 4 až 18 boli označené ako odseky 5 až 19, t.j. doterajší odsek 5 už je označený ako odsek 6. Táto pripomienka však bude bezpredmetná, ak bude prijatá pripomienka uplatnená k bodu 7.   Znenie úvodnej vety je nesprávne aj z legislatívno-technického hľadiska (pozri bod 30 prílohy č. 2 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky). 
K bodu 10
Navrhovaná právna úprava je zmätočná a nesprávna.  V siedmom bode predloženého návrhu zákona bol vložený do § 7 nový odsek 4 a doterajšie odseky 4 až 18 boli označené ako odseky 5 až 19, t.j. doterajší odsek 6 už je označený ako odsek 7. Táto pripomienka však bude bezpredmetná, ak bude prijatá pripomienka uplatnená k bodu 7. Okrem toho, legislatívne pravidlá pojem „predvetie“ nepoznajú. Naviac, Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky nemôže vydávať indikátory, indikátory musí ustanoviť všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky, ak ho na to splnomocní zákon.  
 
Ak je zámerom predkladateľa doterajšiu právnu úpravu § 7 ods. 6, ktorá ustanovuje povinnosť Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky vypracúvať indikátory každoročne k 1. januáru nasledujúceho kalendárneho roka  v spolupráci s odbornými spoločnosťami, zdravotnými poisťovňami a Úradom  pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, nahradiť novou právnou úpravou, a to splnomocňovacím ustanovením § 7 ods. 7 (prípadne 6) na vydanie všeobecne záväzného právneho predpisu,  musí  navrhovanú právnu úpravu formulačne upraviť tak, aby bola v súlade s bodom 23 a druhým odsekom bodu 29 prílohy č. 2 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky. 
 
Súčasne odporúčame prepracovať dôvodovú správu k tomuto bodu; z jej znenia vôbec nevyplýva odôvodnenie navrhovanej právnej úpravy. 
K bodu 11
Zákon o zdravotných poisťovniach by mal jednoznačne upraviť problematiku  hospodárenia zdravotných poisťovní. Všetky zdravotné poisťovne by mali mať expressis verbis priznané právo nakladať so svojím majetkom (hnuteľnými vecami, nehnuteľnosťami, finančnými prostriedkami, pohľadávkami a inými majetkovými právami) vo vlastnom mene a na vlastnú zodpovednosť. Sú to právnické osoby. Majetkom žiadnej zo zdravotných poisťovní však nemôžu byť finančné prostriedky, ktoré predstavujú poistné na verejné zdravotné poistenie. Preto zákon by mal výslovne ustanoviť, že tieto finančné prostriedky nie sú majetkom zdravotných poisťovní, že tieto finančné prostriedky majú zdravotné poisťovne v správe a že pri výkone správy ich nesmú použiť na iný účel, než na úhradu poskytnutej zdravotnej starostlivosti uhrádzanej na základe verejného zdravotného poistenia, úhradu za služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti, úhradu iných nákladov vynaložených v záujme skvalitnenia zdravotnej starostlivosti  poistencom verejného zdravotného poistenia a na prevádzkovú činnosť zdravotných poisťovní vo výške ustanovenej zákonom (respektíve vo výške schválenej vládou Slovenskej republiky na základe zákona), prípadne aj na iné účely taxatívne vymedzené zákonom. Takáto právna úprava by si však vyžiadala aj zmenu platného znenia ustanovení vzťahujúcich sa na  platobnú schopnosť zdravotných poisťovní. 
 
Až na základe takejto právnej úpravy možno podporiť zámer predkladateľa, aby vláda Slovenskej republiky bola oprávnená schvaľovať rozpočet všetkých zdravotných poisťovní, teda aj tých, ktorých akcionárom nie je štát.  Návrh rozpočtu predkladaný vláde Slovenskej republiky na schválenie by sa však nemal týkať finančných prostriedkov, ktoré sú vo vlastníctve zdravotných poisťovní, teda mal by sa vzťahovať iba na tie finančné prostriedky, ktoré predstavujú  poistné na verejné zdravotné poistenie.  
 
Podľa nášho názoru takáto právna úprava by zodpovedala základným princípom demokratického a právneho štátu.  
 
Vo vzťahu k zdravotným poisťovniam, ktorých akcionárom nie je štát,  je možné zvážiť, či by mohli mať priznané právo predkladať vláde Slovenskej republiky na schválenie návrh rozpočtu poistného na verejné zdravotné poistenie bez sumy, ktorú im zákon priznáva ako výdavky na prevádzkové činnosti. 
K bodu 14
Navrhovaná právna úprava nie je v súlade s čl. 123 Ústavy Slovenskej republiky, podľa ktorého ministerstvá a iné orgány štátnej správy na základe zákonov a v ich medziach môžu vydávať všeobecne záväzné právne predpisy, ak sú na to splnomocnené zákonom.  Splnomocňovacie ustanovenie v zákone je len jednou z ústavných podmienok na vydanie všeobecne záväzného právneho predpisu Ministerstvom zdravotníctva Slovenskej republiky; absentuje splnenie ďalších ústavných podmienok – na základe zákona a v medziach zákona. Ústavný súd  Slovenskej republiky svojím nálezom  (PL. ÚS 7/96 z  27. februára 1997) už potvrdil, že „Všeobecne záväzným právnym predpisom orgánu výkonnej moci nemožno upraviť spoločenský vzťah vo väčšom rozsahu, než ustanovuje zákon, ani spôsobom odporujúcim zákonu. Vláda Slovenskej republiky ani ministerstvá a iné orgány štátnej správy nemôžu vydať všeobecne záväzný právny predpis upravujúci spoločenské vzťahy, ktoré Národná rada Slovenskej republiky neupravila zákonom.“. 
 
Na základe uvedeného odporúčame ponechať platné znenie ustanovenia § 14 ods. 1. Podľa nášho názoru výšku, spôsob výpočtu a preukazovanie miery platobnej schopnosti a lehoty, v ktorým musí zdravotná poisťovňa preukazovať dosiahnutú mieru platobnej schopnosti, nemôžu byť ustanovené vo vyhláške, a to predovšetkým pre priamy rozpor navrhovanej právnej úpravy s dikciou § 39 ods. 1 písm. f) a so zreteľom na závažnosť právnych následkov ustanovených v § 39 ods. 1 písm. f) - Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou zruší povolenie, ak zdravotná poisťovňa nemá zabezpečenú minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti (§ 14 ods. 1) počas štyroch za sebou nasledujúcich mesiacov. K uvedenému pozri aj pripomienky uplatnené k bodom 28 a 29. 
 
Okrem uvedeného, z nového znenia  odseku 1 z nepochopiteľných dôvodov bola vypustená povinnosť zdravotnej poisťovne po celý čas svojej činnosti zabezpečovať svoju platobnú schopnosť. Naviac, toto nové znenie odseku 1  neobsahuje tie inštitúty, na ktoré nadväzuje právna úprava ustanovená v ďalších odsekoch ustanovenia § 14, ako aj ďalších ustanoveniach tohto zákona. Napríklad, v novom znení § 14 ods. 1 bol vypustený spôsob určenia minimálnej miery platobnej schopnosti (posledná veta odseku 1). O minimálnu mieru platobnej schopnosti ustanovenú v doterajšom znení § 14 ods. 1 sa pritom opiera znenie § 14 ods. 5 až 7, ale tiež dikcia § 3 ods. 6 písm. d), § 6a ods. 5 písm. a),  § 15 ods. 1 písm. g), § 39 ods. 1 písm. f), § 39 ods. 2 písm. a), § 51 ods. 1 písm. b) a § 52 ods. 2.  Z obsahu týchto ustanovení jednoznačne vyplýva, že minimálna miera platobnej schopnosti musí byť definovaná priamo v zákone. V zákone musia byť ustanovené aj lehoty, ktoré sa viažu na  minimálnu mieru platobnej schopnosti (jej dodržiavanie, dopĺňanie a preukazovanie) – k uvedenému porovnaj navrhované znenie § 14 ods. 1 písm. b), ktoré je v priamom rozpore  so znením § 14 ods. 5 a 6 a § 15 ods. 1 písm. g) a tiež právne následky z porušenia týchto povinností  ustanovené v § 39 ods. 1 písm. f), § 39 ods. 2, § 51 ods. 1 písm. b) a § 52 ods. 2. 
 
Navrhované znenie je nesprávne aj z hľadiska legislatívno-technického (pozri bod 23 prílohy č. 2 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky). 
K bodu 32
Úvodnú vetu je potrebné upraviť podľa bodu 30 prílohy č. 2 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky. 
 
Vychádzame z predpokladu, že predkladateľ má na mysli § 45 ods. 2 (v úvodnej vete odsek nie je uvedený) a že navrhuje zaradiť medzi povinnosti osoby oprávnenej na výkon dohľadu aj povinnosť vyhotoviť dodatok k protokolu, obsahom ktorého by mali byť tie námietky, ktoré uzná Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou. Preto nechápeme, aké opätovné prerokovanie podľa § 45 a § 47 má na mysli, a to aj so zreteľom na skutočnosť, že  § 47 takúto problematiku neupravuje - upravuje obsahové náležitosti protokolu, súčasti protokolu, dobu, po ktorú sa musí protokol uchovávať a osobitnú právnu úpravu, ktorá ustanovuje, že dohľad je skončený v deň prerokovania písomných námietok dohliadaného subjektu proti protokolu alebo márnym uplynutím lehoty určenej podľa § 45 ods. 2 písm. c). Okrem uvedeného, dodatok k protokolu nie je zaradený v § 47 ods. 2 medzi súčasti protokolu, čo znamená, že na základe navrhovanej právnej úpravy v spojení s právnou úpravou § 47 ods.  3 nebude možné ani len určiť, kedy je skončený dohľad. 
 
So zreteľom na uvedené odporúčame prepracovať navrhovanú právnu úpravu alebo ju vypustiť. 
K bodu 33
Úvodnú vetu je potrebné upraviť podľa bodu 30 prílohy č. 2 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky. 
 
Z vecného hľadiska považujeme navrhovanú právnu úpravu za zbytočnú, duplicitnú  a systematicky nesprávne zaradenú. Oprávnenie Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou ukladať opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov je ustanovené v § 18 ods. 1 písm. b) tretí bod a v § 50 ods. 1 písm. h). Zdravotná poisťovňa musí rešpektovať právoplatné rozhodnutie Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, inak sa vystaví sankciám ustanovených zákonom. 
K bodu 18
V úvodnej vete je potrebné slová „Paragraf 18“ nahradiť  slovami „V § 18“ a slová „bod 3“ nahradiť slovami „tretí bod“ (pozri bod 13 a bod 29 prílohy č. 2 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky). 
 
Z vecného hľadiska navrhovaná právna úprava spôsobí interpretačné problémy - jej znenie, vrátane zámeru vyjadreného v dôvodovej správe,  nekoreluje s ustanovením § 50. Znenie tretieho bodu písmena b) nemožno abstrahovať od predchádzajúcej časti  dikcie písmena b), ktorá uloženie navrhovanej povinnosti podmieňuje splnením podmienok ustanovených týmto zákonom  v § 50 ods. 2, 3 a 6. 
K bodu 19
K prechodu doterajšej kompetencie Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou zúčastňovať sa na prerozdeľovaní poistného na Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky sa nevyjadrujeme; posúdenie opodstatnenosti takejto právnej úpravy ponechávame na vládu Slovenskej republiky a zákonodarcu. V predloženom materiáli nám však chýbajú údaje o personálnom, organizačnom a materiálno-technickom zabezpečení tejto činnosti na Ministerstve zdravotníctva Slovenskej republiky. 
 
Z legislatívno-technického hľadiska je nutné, aby vypustenie právnej úpravy uvedenej v § 18 ods. 1 písm. c) sa prejavilo v doplnení predloženého návrhu zákona o novelizáciu ustanovenia § 15 ods. 1 písm. p), ktoré odkazuje na § 18 ods. 1 písm. g). 
K bodu 21
V navrhovanom znení § 20 ods. 1 písm. e) v treťom bode je potrebné slovo „IČO“ nahradiť slovami „identifikačné číslo“ (pozri bod 2 prílohy č. 2 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky). 
 
Medzi piaty a šiesty bod v navrhovanej právnej úprave ustanovenia § 20 ods. 1 písm.  e) nemožno vložiť poznámky pod čiarou; poznámka pod čiarou pri novelizácii zákona  musí byť umiestnená až za dikciu novelizovaného textu zákona v konkrétnom bode. Okrem toho, nemôže ísť o poznámku pod čiarou k odkazu 21 – poznámka pod čiarou k odkazu 21 je už zavedená v § 7 ods. 2 a odkazuje na § 12 ods. 1 a 6 zákona č. 576/2004 Z. z. V § 20 ods. 1 písm. e) možno zaviesť poznámku pod čiarou len k odkazom 41aa a 41ab /odkaz 41a je zavedený v § 18 ods. 1 písm. h) a odkaz 41b je zavedený v § 20a ods. 1 písm. b)/. Pritom, v navrhovanom znení § 20 ods. 1 písm. e) sa vôbec nenachádza odkaz 21. V treťom bode tohto ustanovenia sa nachádzajú len odkazy 1 a 2; tie však vecne nekorelujú s navrhovaným znením.  
 
Tieto nedostatky navrhovanej právnej úpravy je možné odstrániť zavedením číselne správne označených odkazov v dikcii § 20 ods. 1 písm. e) v treťom bode a následne tomu prislúchajúcou citáciou v poznámkach pod čiarou k týmto odkazom. Avšak, so zreteľom na skutočnosť, že poznámka pod čiarou nemá normatívny charakter, základné pojmy prevzaté zo zákona č. 580/2004 Z. z. do poznámok pod čiarou je potrebné prevziať aj do dikcie tretieho bodu v § 20 ods. 1 písm. e), t.j. slová „platiteľa poistného ak ide o platiteľa podľa osobitného predpisu,1)“ nahradiť slovami „platiteľa poistného, ktorým je zamestnávateľ,41aa)“  a slová „platiteľa poistného ak ide o platiteľa podľa osobitného predpisu2);“ nahradiť slovami „platiteľa poistného, ktorým je samostatne zárobkovo činná osoba alebo iná osoba, ktorá je verejne zdravotne poistená a nie je zamestnancom, samostatne zárobkovo činnou osobou alebo osobou, za ktorú platí poistné štát;41ab)“. 
 
Následne v § 20 ods. 1 písm. e) za siedmy bod je potrebné doplniť poznámky pod čiarou v tomto znení: 
 
„Poznámky pod čiarou k odkazom 41aa) a 41ab) znejú: 
„41aa) § 11 ods. 1 písm. c) a ods. 5 zákona č. 580/2004 Z. z. 
 41ab) § 11 ods. 1 písm. b), ods. 2  a ods. 4 zákona č. 580/2004 Z. z.“.“. 
K bodu 22
Ustanovenie odkazu priamo v dikcii zákona na ustanovenie iného zákona spôsobí aplikačné problémy v prípade, ak dôjde k zmene tohto ustanovenia alebo k prijatiu nového zákona o vysokých školách. Z týchto dôvodov odporúčame v navrhovanej právnej úprave      § 20 ods. 1 písm. i) vypustiť slová „(§ 35 zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov)“, za slová „zdravotníckeho zariadenia“ vložiť odkaz 41ac na poznámku pod čiarou a za dikciu navrhovaného znenia vložiť poznámku pod čiarou k odkazu 41ac v tomto znení: 
 
„Poznámka pod čiarou k odkazu 41ac znie: 
„41ac) § 35 zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých  zákonov v znení neskorších predpisov).“.“. 
K bodu 39
Odporúčame vypustiť navrhovanú právnu úpravu a ponechať platné znenie § 48 ods. 10 v záujme zachovania objektivity a nestrannosti výsledkov pitvy. Podľa nášho názoru nie je správne, ak pitvu vykoná lekár či lekári, ktorí  boli ošetrujúcim lekárom mŕtveho alebo boli v pracovnoprávnom vzťahu alebo obdobnom pracovnom vzťahu s poskytovateľom ústavnej zdravotnej starostlivosti, ak k úmrtiu došlo v zdravotníckom zariadení ústavnej zdravotnej starostlivosti či lekár, ktorý vykonal u mŕtveho odber orgánov.  V praxi nemožno vylúčiť, že tá istá osoba, ktorá bola ošetrujúcim lekárom mŕtveho alebo členom odberového tímu príslušnej tkanivovej banky, sa neskôr stane patológom.
K bodu 40
Odsek 13 je potrebné označiť ako odsek 12 (pozri navrhovanú právnu úpravu v bode 39). Súčasne odporúčame za slová „a iných osôb“ vložiť slová „/§ 20 ods. 1 písm. i)/“.
K bodu 25 až 27
Z vecného hľadiska odporúčame zvážiť právnu úpravu k bodom 25 až 27 a dôvodovú správu k týmto ustanoveniam. Odporúčame jej vypustenie bez náhrady. Podľa nášho názoru takáto právna úprava je porušením zásady inkompatibility a vzbudí dôvodné pochybnosti o nestrannosti Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou pri vykonávaní dohľadu nad poskytovaním zdravotnej starostlivosti (v právnom štáte nikto nemôže kontrolovať sám seba). Tvrdenia uvedené v dôvodovej správe sú neopodstatnené, účelové a iba zahmlievajú zámer predkladateľa.  
 
Navrhovaná právna úprava je nesprávna aj z hľadiska legislatívno-technického (pozri bod 34 a bod 36 prílohy č. 2 Legislatívnych pravidiel vlády  Slovenskej republiky). 

K bodom 28 a 29
Vypustením doterajšieho znenia písmena f) z ustanovenia § 39 ods. 1 a navrhovanou novelizáciou ustanovenia § 39 ods. 2 písm. a) nejde o „legislatívno-technickú zmenu v súvislosti so zmenou § 14“. Nepochybne ide o nahradenie doterajšieho obligatórneho znenia fakultatívnym znením.  Inými slovami, navrhuje sa ponechať na voľnú úvahu Úradu pre  dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, či zruší alebo nezruší zdravotnej poisťovni povolenie na vykonávanie verejného zdravotného poistenia v prípade, ak zdravotná poisťovňa nebude mať zabezpečenú minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti po dobu ustanovenú vo vyhláške (!) Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky. Pritom, predsedu Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou a členov správnej rady vymenúva a odvoláva vláda Slovenskej republiky na návrh ministra zdravotníctva Slovenskej republiky a členov dozornej rady Národná rada Slovenskej republiky na návrh vlády Slovenskej republiky. So zreteľom na skutočnosť, že Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou nie je nezávislým orgánom, je nevyhnutné eliminovať jeho voľnú úvahu pri rozhodovaní o tom, či niektorej zo zdravotných poisťovní zruší alebo nezruší povolenie na vykonávanie verejného zdravotníctva, ak poruší závažnú povinnosť v rovnakej miere ako iná zdravotná poisťovňa. Na základe uvedeného odporúčame ponechať platné znenie ustanovenia § 39 ods.  1 písm.  f) a ods. 2, a to aj z dôvodov uvedených k právnej úprave § 14 ods. 1.
K bodu 30
Navrhovanú právnu úpravu považujeme za zbytočnú. Táto  problematika je upravená  v § 45 ods. 1; k uvedenému pozri aj § 45 ods. 2 (potvrdenie o prevzatí dokladov). 
	 
Táto právna úprava nie je správna ani z legislatívno-technického hľadiska – mala by byť rozdelená do dvoch samostatných bodov, za slovo „informácií“ bolo potrebné vložiť čiarku a slová „a dokumentov“. 
K bodu 31
V úvodnej vete je potrebné slová „Paragraf 45 ods. 2 písm. d)“ nahradiť slovami „V § 45 ods. 2 písmeno d)“ (pozri bod 29 prílohy č. 2 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky). 
 
V navrhovanom znení písmena d) je potrebné nahradiť slová „námietok protokolu“ slovami „námietok proti údajom uvedeným v protokole“ a doplniť lehotu, v ktorej je osoba oprávnená na výkon dohľadu vyhotoviť zápisnicu z prerokovania námietok proti údajom uvedeným v protokole.  Okrem toho, časť vety za bodkočiarkou nie je správne systematicky zaradená, naviac, je vecne nesprávna. Povinnosť prijať opatrenia na nápravu zistených nedostatkov a odstránenie ich príčin nie je možné uložiť v zápisnici z prerokovania námietok proti údajom uvedeným v protokole. V zápisnici  nemožno uložiť ani povinnosť vyhodnotiť plnenie prijatých opatrení, ani sankciu za nesplnenie prijatých opatrení. Navrhované znenie je aj nezrozumiteľné, nie je možné z neho vyvodiť záver, čo sa rozumie pod pojmom „hodnotenie“, pritom sa dohliadanému subjektu ukladá povinnosť predložiť „hodnotenie“ Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou v lehote ním určenej, a to dokonca bez ustanovenia minimálnej lehoty.  Podmienky na ukladanie sankcií sú ustanovené v § 50, preto nie je dôvod v ustanovení, ktoré upravuje práva a povinnosti osoby oprávnenej na výkon dohľadu, priznávať Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou oprávnenie ukladať sankcie. 
K Čl. II 
 
K bodu 3
Slová „Ministerstvu zdravotníctva Slovenskej republiky“ je potrebné nahradiť slovami „ministerstvu zdravotníctva“ (pozri § 9 ods. 4).
K bodu 7
Z navrhovaného znenia odporúčame vypustiť slová „na konci vety“ /veta končí až dikciou písmena b)/.
K bodu 35
Úvodnú vetu je potrebné upraviť podľa bodu 30 prílohy č. 2 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky. 
 
Z vecného hľadiska považujeme navrhovanú právnu úpravu za zmätočnú a v porovnaní s navrhovanou právnou úpravou § 47 ods. 1 písm. e) aj za zbytočnú. Slovné spojenie „Záznam s obsahom podľa odseku 1“ nemá účinky ustanovené v § 47 ods. 3, preto v prípade, ak pri výkone dohľadu nebudú zistené nedostatky, podľa navrhovanej právnej úpravy bude potrebné popri tomto zázname vyhotoviť aj protokol v zmysle nového znenia    § 47 ods. 1 písm. e), aby bolo možné určiť, kedy je skončený dohľad. 
 
So zreteľom na uvedené odporúčame navrhovanú právnu úpravu vypustiť. 
K bodu 36
Odporúčame vypustiť navrhovanú právnu úpravu - sťaží trestné stíhanie a vyvodenie trestnej zodpovednosti za trestné činy šírenia nebezpečnej nákazlivej ľudskej choroby (§ 163 a § 164 Trestného zákona), trestný čin ohrozovania vírusom ľudskej imunodeficiencie (§ 165 Trestného zákona) a trestný čin ohrozovania pohlavnou chorobou (§ 167 Trestného zákona), a to najmä v prípade, ak takýmto trestným činom bola spôsobená smrť.
K bodu 37
Navrhované znenie je potrebné upraviť podľa bodu 29 prílohy č. 2 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky.
K bodu 38
V praxi sa nedá vylúčiť, že niekto prevezie do Slovenskej republiky mŕtve telo človeka, ktorý zomrel v cudzine a  orgány krajiny, v ktorej zomrel, sa o jeho smrti nedozvedeli. Preto nesúhlasíme s tvrdeniami uvedenými v dôvodovej správe. 
 
So zreteľom na uvedené navrhovanú právnu úpravu odporúčame nahradiť týmto znením: 
 
„38. V § 48 ods. 3 písm. k) sa na konci pripájajú tieto slová: „ak nebola vykonaná jeho pitva a vykonaniu pitvy nebráni tento zákon,“.“. 
K bodu 9 čl. II
V nadväznosti na navrhovanú právnu úpravu je potrebné vykonať aj novelizáciu ustanovenia § 27a ods. 10, ktorá sa opiera o právnu úpravu § 27a ods. 9.
K bodu 10 a 11
Nadpis § 28a a znenie jednotlivých odsekov tohto ustanovenia je potrebné terminologicky zjednotiť (porovnaj slovné spojenia: príspevok štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní - nadpis, príspevok na kompenzáciu zvýšených rizík zdravotných poisťovní – odsek 2, účet na kompenzáciu rizík – odsek 3, príspevok štátu na kompenzáciu príjmov zdravotných poisťovní – odsek 4 atď.). 
 
V úvodnej vete je potrebné za slovo „ktorý“ vložiť slová „vrátane nadpisu“ (pozri bod 29 prílohy č. 2 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky). 
 
Navrhovanú právnu úpravu § 28a odporúčame doplniť o právnu úpravu, ktorá výslovne ustanoví, na aké účely môžu zdravotné poisťovne použiť príspevok štátu, a to aj so zreteľom na skutočnosť, že tento príspevok sa určuje z vymeriavacieho základu ustanoveného v § 13 ods. 11 a podľa dôvodovej správy by mal byť zrejme akousi kompenzáciou za sumu poistného, ktorého platiteľom je štát. Vo všeobecne záväznom právnom predpise vydanom na vykonanie zákona nemôže byť upravené samotné hospodárenie s príspevkom štátu - k uvedenému pozri pripomienku uplatnenú k bodom 11 a 14 v čl. I. 
 
Okrem uvedeného, máme pochybnosti o správnosti navrhovanej právnej úpravy; je nesystémová. Rovnaký cieľ je možné dosiahnuť zmenou sadzby poistného /§ 12 ods. 1 písm. f)/, prípadne vymeriavacieho základu (§ 13 ods. 11). Ak z rôznych dôvodov je potrebné zaviesť právny nárok na takýto príspevok, jeho hodnota by mala byť v zákone ustanovená presne, teda nie ako „minimálny nárok“. Naviac, pojem „príspevok štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní“ nemožno zamieňať alebo stotožňovať s pojmom „sadzba poistného“. V tomto smere je potrebné dôsledne prepracovať právnu úpravu § 31g, ktorá pre rok 2009 zvyšuje doterajšiu sadzbu poistného pre štát zo 4% na 5%, avšak súčasne ustanovuje, že poistné za osoby uvedené v § 11 ods. 8 je 4,5% a že  0,5% je príspevkom štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní.  Súčasne je potrebné v § 11 ods. 1 písm. f) na konci pripojiť slová „ak zákon neustanovuje inak“. Vo všeobecnosti však príspevok štátu zdravotným poisťovniam by nemal byť predmetom právnej úpravy zákona o zdravotnom poistení – patrí do zákona o štátnom rozpočte. 
 
Navrhovanú právnu úpravu § 31f  ods. 1 je potrebné premietnuť aj  do  § 19 ods. 1, 2, 5, 10, 11, 15 a 16 a § 31f ods. 2 do § 27a ods. 2, 9 a 10, a to vložením slov „ak zákon neustanovuje inak“, prípadne takou právnou úpravou v ustanoveniach § 19 a 27a, z ktorej bude zrejmé, že v roku 2009 sa na vykonanie a podanie ročného zúčtovania nevzťahujú lehoty ustanovené v § 19 ods. 1, 2, 5, 10, 11, 15 a 16, ale lehoty ustanovené v § 31f ods. 1 a že v roku 2009 sa na ročné prerozdeľovanie poistného nevzťahujú lehoty ustanovené v § 27a ods. 2, 9 a 10, ale lehoty ustanovené v § 31f ods. 2. 
K bodu 41
Úvodná veta má správne znieť takto: „§ 48 sa dopĺňa odsekom 13, ktorý znie:“ (pozri navrhovanú právnu úpravu v bode 39 a bod 30 prílohy č. 2 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky). 
 
Z vecného hľadiska však odporúčame navrhovanú právnu úpravu vypustiť - je v rozpore s dikciou § 48 ods. 2 a 3,  podľa ktorého pitvu nariaďuje Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, teda nie prehliadajúci lekár. Naviac, navrhovaná právna úprava je nepresná a umožňuje rôzne výklady, teda zmenu akéhokoľvek rozhodnutia prehliadajúceho lekára. 
K bodu 42
Úvodnú vetu je potrebné upraviť podľa bodu 33 prílohy č. 2 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky. 
 
Navrhovaná právna úprava § 48a je v rozpore s dikciou poslednej vety ustanovenia § 48 ods. 8, ktorá ustanovuje, že formu a náležitosti pitevného protokolu ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo zdravotníctva. Týmto všeobecne záväzným právnym predpisom je vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 771/2004 Z. z. o forme a náležitostiach pitevného protokolu, o zozname pracovísk, na ktorých sa vykonávajú pitvy, a o požiadavkách na materiálno-technické vybavenie pracovísk, na ktorých sa vykonávajú pitvy. V nadväznosti na uvedené je potrebné dať do súladu právnu úpravu ustanovenia § 48 ods. 8, navrhovanú právnu úpravu § 48a a vyhlášku č. 771/2004 Z. z. 
 
Vo vzťahu k právnej úprave § 48c trváme na tom, aby súd a orgán činný v trestnom konaní na účely trestného konania mali právo na prístup k pitevnému protokolu (z nepochopiteľných dôvodov im navrhovaná právna úprava nepriznáva právo ani len na nahliadanie do pitevného protokolu či na výpis z pitevného protokolu). Nesúhlasíme ani s tým, aby na účely trestného konania mal znalec prístup iba na nahliadnutie do pitevného protokolu a na výpis z pitevného protokolu,  a dokonca, aby mal zakázané oznámiť súdu či orgánu činnému v trestnom konaní iné údaje z pitevného protokolu, než tie, ktoré sú nevyhnutnou súčasťou znaleckého posudku. Inými slovami, trváme na tom, aby na účely trestného konania mal znalec prístup k pitevnému protokolu a aby z navrhovanej právnej úpravy bol vypustený akýkoľvek zákaz ustanovený znalcovi vo vzťahu k súdu a orgánu činnému v trestnom konaní.  
 
Navrhovanú právnu úpravu je potrebné upraviť aj z hľadiska legislatívno-technického. Napríklad,  v § 48b ods. 1 je potrebné slová „úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou (ďalej len „úrad“)“ nahradiť slovom „úrad“ /pozri § 1 písm. c)/. Obsahové náležitosti pitevného protokolu ustanovené v § 48c ods. 1 treba formálne zaradiť ako druhú vetu v odseku 1 alebo uviesť v samostatnom odseku, znenie odseku 1 ukončiť bodkou (nie čiarkou). V právnej úprave § 48c ods. 2 písm. a) a e) treba odstrániť znak „*“, „**“ či „***“ – ak zámerom predkladateľa bolo zaviesť odkazy na osobitné zákony, treba tak urobiť spôsobom predpísaným legislatívnymi pravidlami. V § 48c ods. 4  treba odstrániť zátvorky pri odkaze na § 48c ods. 2. V § 48c je potrebné formulačne upraviť znenie odseku 6 - v § 48c nemožno začať dikciu slovami „Ustanovenia § 73“, pri odsekoch 1 a 2 treba odstrániť zátvorky a súčasne je potrebné dôsledne posúdiť toto znenie aj z hľadiska obsahu – ak zámerom predkladateľa je umožniť subjektom uvedeným v § 76 prístup k údajom z výpisu pitevného protokolu, treba ich zaradiť medzi subjekty uvedené v § 48c ods. 2 a nie zavádzať vágnu formuláciu v odseku 6. V poznámkach pod čiarou je potrebné uviesť, k akým odkazom sa zavádzajú, tieto odkazy treba číselne označiť v dikcii zákona, v úvodnej vete k poznámkam pod čiarou a pred citáciou jednotlivých poznámok pod čiarou. 
K bodu 43
K navrhovanej právnej úprave pozri pripomienku uplatnenú k bodu 18. 

K bodu 45
Podľa nášho názoru právna úprava § 85g by sa nemala týkať akýchkoľvek pohľadávok, ale iba pohľadávok, ktoré predstavujú poistné na verejné zdravotné poistenie. Okrem toto, takéto pohľadávky voči fyzickej osobe alebo právnickej osobe,  na majetok ktorej bol vyhlásený konkurz alebo ktorá je v likvidácii, by každá zdravotná poisťovňa mala byť povinná uplatňovať v konkurznom konaní alebo u likvidátora, ak ide o likvidáciu. Inými slovami, žiadna zdravotná poisťovňa by nemala mať priznané právo postupovať pohľadávku, ktorá predstavuje poistné na verejné zdravotné poistenie, na iný subjekt – prostredníctvom inštitútu postúpenia pohľadávky spravidla dochádza k zníženiu hodnoty pohľadávky na zmluvnom základe, teda právnym prostriedkom, ktorý obchádza inštitút konkurzu a inštitút likvidácie. K uvedenému pozri aj pripomienku uplatnenú k bodu 11.	

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

	

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

N

A

A

N

C

A

A

A

A

N

C

A

N

A

A

A

A

N

A

N

N

C

A

A

N

N

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text prepracovaný.

Bod vypustený.

Text upravený.

Dôvodová správa prepracovaná.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text prepracovaný.

Pripomienka je zmätočná, nesúvisí s novelizačným bodom.

Text prepracovaný.

Text upravený.

Prax si vyžaduje doplnenie povinností dohliadaného subjektu.

Text prepracovaný.

Bod vypustený.

Text prepracovaný.

Text upravený.

Bod vypustený.

Doplnenie § 20 ods. 1 písm. i) je nadbytočné.

Text prepracovaný.

Text prepracovaný.

Navrhovaná úprava je vyprecizovaním § 43 ods. 2 a 3

Novelizačný bod vypustený.

Text upravený.

Bod vypustený.

Bod vypustený.

Navrhovaná úprava nesúvisí s orgánmi činnými v trestnom konaní.

Text upravený.

Navrhovaná úprava nesúvisí s orgánmi činnými v trestnom konaní.

Bod vypustený.

Bod 10. vypustený. Zmenené znenie ustanovenia.

Novelizačný bod bol vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Táto úprava je riešená v súvislosti s prepracovaním povinností uložiť opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov.
Zdravotné poisťovne nevykonávajú hospodársku činnosť vo verejnom zdravotnom poistení, navrhovaná úprava zrovnoprávňuje nakladanie s pohľadávkami pre všetky zdravotné poisťovne.
		
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR	K čl. I (V bode 5 (§ 6 ods. 3 písm. i)
považujeme za potrebné navrhované ustanovenie vecne spresniť. 
Odôvodnenie: 
Navrhovaná formulácia neumožňuje jednoznačný výklad v súvislosti s obsahgom ustanovení § 28 až § 31.
V celom návrhu zákona 

je potrebné po stránke legislatívnotechnickej prepracovať príslušné ustanovenia a upraviť ich v súlade so základnými požiadavkami na úpravu ustanovenú v Legislatívnych pravidlách vlády SR.	O

O	A

A	Text vypustený.

Návrh upravený.		
Úrad na ochranu osobných údajov SR	Zásadná pripomienka : 

V Čl. I v bode 21. žiadame vypustiť slová „bezvýznamové identifikačné číslo“.

Odôvodnenie :

Zákon č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, navrhovaný text zákona a ani iný právny predpis neobsahuje zavedenie a používanie právneho inštitútu „bezvýznamové identifikačné číslo“ v spojitosti s cudzincami.

I keď myšlienku bezvýznamového identifikátora podporujeme, jeho  zavedeniu a používaniu by mala predchádzať právna úprava jeho vytvárania. Ani navrhovaný právny text ani dôvodová správa neuvádza ako bude „bezvýznamové identifikačné číslo“ kreované. Bez poznania týchto skutočností je preto potrebné považovať jeho požitie za presahujúce rozsah účelu spracúvania osobných údajov.

II.
 
Pripomienka : 

V Dôvodovej správe B. Osobitná časť k bodu 21 uvedeného materiálu doporučujeme vypustiť slová „§ 76a“.

Odôvodnenie :

	Na konci poslednej vety je odkaz „uvedené v navrhovanom § 76a“, avšak predmetný návrh zákona neobsahuje návrh nového § 76a. Doporučujeme preveriť opodstatnenosť týchto slov a následne tieto slová vypustiť.

Z

O	

A

A	

Slová vypustené.

Slová vypustené.		
Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou	K § 6 ods. 1 
Navrhujeme zmeniť znenie písmena c) nasledovne: 
„c) prijíma poistné na verejné zdravotné poistenie a prerozdeľuje poistné (ďalej len „poistné“),“

2. K § 6 ods. 1 
Navrhujeme doplniť nové písmená d) a e) v tomto znení:
„d) uplatňuje na úrade nárok na poistné, nárok na úrok z omeškania, nárok na nedoplatok z ročného zúčtovania poistného, ktorý jej vyplýva z osobitného  predpisu, 12)
e) uplatňuje na úrade nárok na dlžné poistné, nárok na poplatok z omeškania z neodvedeného alebo oneskorene odvedeného poistného na zdravotné poistenie, na ktoré mala zdravotná poisťovňa nárok pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona, 12a)“

Poznámka pod čiarou č. 12a) znie:
„Zákon č. 273/1994 Z. z. o zdravotnom poistení, financovaní zdravotného poistenia, o zriadení Všeobecnej zdravotnej poisťovne a o zriaďovaní rezortných, odvetvových, podnikových a občianskych zdravotných poisťovní v znení neskorších predpisov“

Doterajšie písmená d) až o) sa označujú ako písmená f) až q).

3. K § 6 ods. 1 
Navrhujeme zmeniť znenie súčasného písmena l) nasledovne:
„l) vymáha pohľadávky na poistnom vrátane úrokov z omeškania, pohľadávky za poskytnutú zdravotnú starostlivosť, pohľadávky vyplývajúce z prerozdelenia poistného podľa osobitného predpisu 37) a pohľadávky na poistnom vrátane poplatku z omeškania z neodvedeného,  alebo oneskorene odvedeného poistného na zdravotné poistenie 12a) na základe právoplatného rozhodnutia úradu,“

Odôvodnenie k bodom 1 až 3:
Je nevyhnutné zadefinovať zákonnú kompetenciu úradu na vydávanie platobných výmerov aj z titulu dlžného poistného a príslušenstva, ktoré boli platitelia poistného povinní odviesť zdravotným poisťovniam do 31.12.2004. Zároveň je nutné okrem § 18 doplniť toto oprávnenie aj medzi činnosti zdravotnej poisťovne uvedené v § 6 zákona. 
V súčasnosti úrad postupuje tak, že na základe širšieho výkladu zákona vydáva platobné výmery zdravotným poisťovniam aj podľa zákona č. 273/1994 Z. z., ale vo viacerých prípadoch bola právnymi zástupcami účastníkov konania táto činnosť úradu napadnutá kvôli nedostatku kompetencie.

4. K § 6 ods. 1 – zásadná pripomienka
Požadujeme zmeniť znenie súčasného písmena i) nasledovne:
„i) vedie zoznam poistencov zaradených do dispenzárnej starostlivosti na základe oznámenia poskytovateľa zdravotnej starostlivosti. Podrobnosti o dispenzárnej starostlivosti upraví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá Ministerstvo zdravotníctva SR.“

Odôvodnenie: 
Doterajšia právna úprava nedefinuje podmienky poskytovania dispenzárnej starostlivosti. Zaraďovanie poistencov na dispenzárnu starostlivosť bez jej bližšej špecifikácie sa míňa účinku. Poistencom zaradeným na dispenzárnu starostlivosť je poskytovaná zdravotná starostlivosť nejednotne,  sú im poskytované rozdielne výkony zdravotnej starostlivosti, čo v konečnom dôsledku znamená rozdielne čerpanie prostriedkov verejného zdravotného poistenia a porušovanie princípu solidarity.  
Všeobecne záväzný právny predpis má stanoviť diagnózy, na základe ktorých  je možné pacienta zaradiť do dispenzárnej starostlivosti. V predpise je potrebné vyšpecifikovať   špecializáciu dispenzarizujúceho lekára, výkony zdravotnej starostlivosti poskytovanej v rámci dispenzárnej starostlivosti vo vzťahu k diagnóze, frekvenciu a rozsah týchto výkonov, ako aj ďalšie podrobnosti v súvislosti s poskytovaním dispenzárnej zdravotnej starostlivosti a jej  úhradou z prostriedkov verejného zdravotného poistenia.

5. K § 6 ods. 4 – zásadná pripomienka 
Požadujeme zmeniť znenie písmena a) nasledovne:
„a) viesť zoznam podľa plánovaného výkonu zdravotnej starostlivosti vo vzťahu k diagnóze,“

Odôvodnenie:
Súčasná prax ukázala, že nie je možné poistencov viesť na zoznamoch čakajúcich na plánovanú zdravotnú starostlivosť podľa ochorenia, ktorým trpia, ale podľa liečby, na ktorú čakajú a ktorá má odkladný charakter. Poistenci v skutočnosti čakajú na konkrétny výkon zdravotnej starostlivosti vo vzťahu k ochoreniu. Od charakteru výkonu sa odvíja aj úhrada z verejného zdravotného poistenia v zmysle kalkulácie nákladov. Navyše liečba toho istého ochorenia zahŕňa súbor viacerých rozdielnych výkonov. Príklad: diagnóza M16-  „Koxartróza“ môže byť riešená výkonmi: Implantácia cementovanej, hybridnej, necementovanej alebo revíznej TEP. Diagnóza M 19 – „Iné artrózy“ môže vyžadovať riešenie výkonom TEP lakťa, TEP ramena, TEP členka, ako aj pri diagnózach úrazov týchto častí tela. 

6. K § 6 ods. 4 – zásadná pripomienka 
V § 6 ods. 4 písm. c) na konci vety požadujeme nahradiť slová „podľa jednotlivých chorôb“ slovami „podľa plánovaného výkonu zdravotnej starostlivosti vo vzťahu k diagnóze“.

Odôvodnenie :
Ako k predchádzajúcemu bodu 5.

7. K § 6 ods. 4 – zásadná pripomienka 
Požadujeme vypustiť písmeno g). 

Odôvodnenie:
Znenie nesúvisí s vedením zoznamu. Neodkladná zdravotná starostlivosť je riešená v § 3 zákona č. 577/2004 Z. z.  

8. K § 6 ods. 11   
V bode 4 novely zákona sa vypúšťa ods. 11. S vypustením odseku 11 nesúhlasíme.

Odôvodnenie:
Technická rezerva tvorená doterajším systémom nemá v prípade, že nie je finančne krytá, žiadne opodstatnenie. Je len faktorom, ktorý môže zahmlievať reálny stav hospodárenia.  V prípade vypustenia z § 6, ods. 11 bod b) je potrebné napr. do účtovných postupov zapracovať  vykazovanie týchto  údajov napr. v nákladoch minulých období, aby bolo možné rozlíšiť akého obdobia sa týkajú. Doteraz chýba všeobecne záväzný predpis podľa § 6 ods. 12 písm. f), vydania ktorého sa úrad dožadoval naposledy v minulom roku.

9. K § 6 – zásadná pripomienka
V § 6 ods. 13 požadujeme vypustiť prvú vetu.

Odôvodnenie: 
Všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá MZ SR má stanoviť diagnózy, na základe ktorých  je možné pacienta zaradiť do dispenzárnej starostlivosti. Zmena tohto odseku súvisí s navrhovanou zmenou dispenzarizácie. V ustanovení je uvedený chybný odkaz na písmeno h), správne má byť uvedený odkaz na písmeno i).

10. K § 6a ods. 3 - zásadná pripomienka
Novela zákona v bode 5 navrhuje v § 6a odsek 3 doplniť písmená  h) a i). S doplnením písmen h) a i) nesúhlasíme.

Odôvodnenie:
Poplatky z omeškania, sankcie a úroky nesúvisiace s prevádzkovou činnosťou podľa § 6a ods. 2 písm. a) – nejedná sa v praxi len o sankcie, ktoré potenciálne môže uložiť zdravotnej poisťovni úrad, poisťovňa môže byť sankcionovaná zo strany poskytovateľov alebo obchodných partnerov za neplnenie úhrad riadne a včas. 
Prenesenie týchto sankčných úhrad medzi úhrady za zdravotnú starostlivosť je nesystémový krok, ktorý môže viesť k zníženiu objemu prostriedkov určených na úhradu za poskytnutú zdravotnú starostlivosť. Preto sa domnievame, že tieto výdavky by mali patriť medzi prevádzkové výdavky.
Úhrada za činnosť úradu (§31) – jedná sa úhrady pre  úrad ustanovené v § 31, týkajúce sa fungovania  zdravotnej poisťovne. Všetky ustanovené úhrady sa týkajú činnosti zdravotnej poisťovne a vykonávajú sa v záujme zabezpečenia činnosti a zlepšenia fungovania poisťovne, či už z podnetu úradu (napr. uloženie ozdravného plánu) alebo z podnetu zdravotnej poisťovne. Jedná sa jednoznačne o prevádzku zdravotnej poisťovne a z toho dôvodu nie je opodstatnené vyňatie úhrad s tým súvisiacich z prevádzkových nákladov.
Prípadne by bolo vhodné uhrádzať vyššie uvedené zo zdrojov uvedených v § 6a ods. 5.

11. K § 7 ods.5 
Novela zákona v bode 9 dopĺňa do § 7 ods. 5 písmeno f). Navrhujeme ponechať odsek 5 v pôvodnom znení bez navrhovaného doplnenia o písmeno f).

Odôvodnenie: 
Vypustenie písmena f) navrhujeme na základe dohody na rokovaniach pracovnej skupiny MZ SR k indikátorom kvality zo dňa 04.08.2008.

12. K § 7– zásadná pripomienka 
V § 7 ods. 9 požadujeme doplniť nové písmeno e) v tomto znení:
„e) ak súčasťou zmluvy na základe vzájomnej dohody je aj určenie zmluvného objemu finančných prostriedkov (tzv. limit), jej súčasťou je aj určenie spôsobu úhrady v prípadoch prekročenia dohodnutého objemu finančných prostriedkov za poskytnutú zdravotnú starostlivosť, ktorá bola zdravotnou poisťovňou po vykonaní kontroly v zmysle §9 akceptovaná.“

Odôvodnenie:
Doterajšia právna úprava nestanovuje ako povinnú súčasť zmluvy o poskytovaní zdravotnej starostlivosti dohodnutie spôsobu úhrady zdravotnej starostlivosti, ktorá je kontrolnou činnosťou zdravotnej poisťovne uznaná za opodstatnenú. V praxi dochádza k situáciám, kedy zdravotné poisťovne neuhrádzajú poskytovateľom rozdiel medzi evidenčne (medicínsky) uznanými výkonmi zdravotnej starostlivosti a finančne uznanými výkonmi zdravotnej starostlivosti, tzv. nadlimity. Navrhovaná právna úprava umožní zjednodušenie praktickej vykonateľnosti ustanovenia § 8 v zmysle povinnosti zdravotnej poisťovne dohodnúť spôsob postupu úhrady tzv. nadlimitov poskytovateľom zdravotnej starostlivosti, úhradu za poskytnutú zdravotnú starostlivosť, ktorú uznala za opodstatnenú.  

13. K § 11 ods. 1 
Navrhujeme zmeniť znenie odseku 1 písmeno a) nasledovne:
„(1) Zdravotná poisťovňa je povinná predkladať ministerstvu zdravotníctva, Ministerstvu financií Slovenskej republiky (ďalej len "ministerstvo financií") a úradu 
a) správu o hospodárení za prvý polrok kalendárneho roka (ďalej len "polročná správa") najneskôr do jedného mesiaca po skončení kalendárneho polroka,“

Odôvodnenie: 
Ak úrad zistí závažný nedostatok v hospodárení zdravotnej poisťovne, je potrebné, aby ešte v danom kalendárnom roku stihol realizovať opatrenie na odstránenie zistených nedostatkov a realizácia takéhoto opatrenia je časovo náročná. Je potrebné brať na to ohľad, najmä ak ide o verejné financie.

14. K § 11 
Navrhujeme zmeniť znenie odseku 5 nasledovne:
„(5) Štatutárny orgán zdravotnej poisťovne je povinný bez zbytočného odkladu oznámiť úradu každú zmenu vo svojej finančnej situácii alebo iné skutočnosti, ktoré môžu ohroziť jej schopnosť plniť záväzky vyplývajúce z vykonávania verejného zdravotného poistenia.“

Odôvodnenie:  
Je potrebné pri tak závažnej oznamovacej povinnosti spresniť zodpovednosť a určiť, ktorý orgán má túto povinnosť (analogicky ako pri oznamovacej povinnosti predstavenstva zdravotnej poisťovne pri predchádzajúcej voľbe resp.  ustanovení).

15. K § 14 ods. 1 - zásadná pripomienka
V bode 14 novely zákona sa v § 14 mení ods. 1 – nová definícia platobnej schopnosti. Nové znenie odseku 1 spôsobuje nesúlad s ods. 5, 6, a 7. 
V prípade nového definovania platobnej schopnosti a prenesenie určenia jej výšky, spôsobu výpočtu, preukazovania a určenie lehôt preukazovania do vyhlášky je nevyhnutné dať do súladu s týmto novým ustanovením § 14 odseky 5, 6 a 7. Predmetné odseky nie sú riešené v navrhovanej novele, pričom pri ich ponechaní v zákone a súčasnom vydaní vyhlášky ministerstvom zdravotníctva môže dôjsť k duplicite a odlišnej úprave v zákone a vo vykonávacom predpise.

16. K § 15– zásadná pripomienka
Požadujeme do odseku 1 doplniť nové písmeno t) v tomto znení:
„t) prijímať len prihlášky na verejné zdravotné poistenie, ktoré obsahujú zákonom stanovené náležitosti.“

Odôvodnenie: 
Neustále pretrvávajúce problémy vyplývajúce z neoprávneného prepoisťovania poistencov, úrad sa musí zaoberať veľkým množstvom podnetov na prepoisťovanie. Jedná sa o preventívne ustanovenie zákona.

17. K § 16 
Navrhujeme v § 16 odsek 5 za slová „v rozsahu“ doplniť slová „a spôsobom“.

Odôvodnenie: 
Navrhujeme upraviť všeobecne záväzný právny predpis. Nepostačuje presun len elektronickej formy, tú je potrebné kontrolovať podľa písomnej zložky, ako inak vie zdravotná poisťovňa odkontrolovať údaje v PC, keď nemá ani jeden doklad o plnení napr. oznamovacích povinností z minulosti a zároveň sa umožňuje manipulácia s osobnými údajmi poistencov pri prepoisťovaní, keďže v zdravotnej poisťovni sa nahrávajú len údaje z prihlášky a tie, ako ukázala prax, sú niekedy vymyslené, nehovoriac o prepoisťovaní už mŕtvych osôb. 
Alebo napr. poistenec je SZČO a iná osoba, ktorá ho neoprávnene prepoistí, uvedie, že je platiteľom štát a nová zdravotná poisťovňa na základe prihlášky zmení poistencovi kategóriu zo SZČO na nezamestnaného, a to bez jeho vedomosti. Následne môže mať tento poistenec vymyslenú adresu zo strany prepoisťovateľa a nedostane sa mu do rúk ani preukaz na verejné zdravotné poistenie, takže sa nedozvie, že je prepoistený. Potom sa napr. odvádza poistné aj zo štátu, aj zo strany podnikateľa, okrem toho podnikateľ môže mať problémy pri verejnom obstarávaní, lebo ak si vyžiada potvrdenie zo zdravotnej poisťovne, že nemá žiadnu dlžobu na verejnom zdravotnom poistení, ktoré vyžaduje zákon o verejnom obstarávaní, dozvie sa dodatočne, že je v inej poisťovni a navyše ako nezamestnaný  a pod.

18. K 16 ods. 6 – zásadná pripomienka
V bode 16 novely nesúhlasíme s navrhovanou zmenou v prípade predkladania zoznamu úhrad poskytovateľom zdravotnej starostlivosti za poskytnutú zdravotnú starostlivosť a zoznam neuhradených úhrad z dôvodu omeškania z mesačného intervalu na interval jedenkrát za štvrťrok do 30 dní po uplynutí kalendárneho štvrťroka. 
Pri navrhovanej zmene by boli k dispozícii údaje o platobnej disciplíne zdravotnej poisťovne k dispozícii úradu v konečnom dôsledku až s časovým odstupom 4 mesiacoch. Táto skutočnosť bude znamenať zhoršenie možností úradu pri monitorovaní hospodárskej situácie zdravotných poisťovní a sledovaní výkyvov v platobnej disciplíne.

19. K § 18 ods. 1 písm. a) a c) – zásadná pripomienka
V bodoch 17 a 19 novely nesúhlasíme, aby došlo k presunu kompetencie týkajúcej sa prerozdeľovania poistného na verejné zdravotné poistenie z úradu na MZ SR. Úrad vykonáva v zmysle zákona dohľad nad zdravotnými poisťovňami, v rámci ktorého o. i. pravidelne sleduje hospodárenie zdravotných poisťovní, vrátane ich príjmovej časti. Toto opatrenie sa javí ako nesystémové riešenie.
Viac k týmto bodom úrad uvádza vo svojich pripomienkach k článku II. obsahujúcom novelizované ustanovenia zákona č. 580/2004 Z. z.

20. K § 18 ods. 1 písm. a) – zásadná pripomienka
Požadujeme upraviť znenie bodu 3 nasledovne:
„3. vydáva platobné výmery vo veciach uplatnených zdravotnou poisťovňou, ak ide o pohľadávky na poistnom vyplývajúce z neodvedených preddavkov na poistné alebo z neodvedeného nedoplatku na poistnom podľa osobitného predpisu, 38) úroky z omeškania  38a), ak ide o pohľadávky na poistnom vyplývajúce z neodvedeného poistného na zdravotné poistenie a poplatok z omeškania  z neodvedeného alebo oneskorene odvedeného poistného na zdravotné poistenie, na ktoré mala zdravotná poisťovňa nárok pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona, 12a) a pohľadávky vyplývajúce z nezaplatenej úhrady za neodkladnú zdravotnú starostlivosť podľa osobitného predpisu, 38c)“

Odôvodnenie:
Úprava nadväzuje na zmeny a doplnenia navrhované v bodoch 1 až 3.

21. K § 18 ods. 1 písm. b) – zásadná pripomienka  
Za slová „správne poskytovanie zdravotnej starostlivosti, 40)“ požadujeme doplniť slová „a dodržiavanie povinností ustanovených v tomto zákone“.

Odôvodnenie:
Poskytovateľ zdravotnej starostlivosti ako dohliadaný subjekt má povinnosti ustanovené v § 46 ods. 1. V súčasnosti však právna úprava neumožňuje úradu ani inému subjektu postihnúť poskytovateľa v prípade marenia výkonu dohľadu, t.j. v prípade nedodržania povinností ustanovených v § 46 ods. 1. Podľa § 50 ods. 2 úrad môže poskytovateľa sankcionovať len za nesprávne poskytnutie zdravotnej starostlivosti. V praxi sa stáva, že poskytovateľ na viacero opakovaných výziev úradu nepredloží zdravotnú dokumentáciu, resp. predloží neúplnú zdravotnú dokumentáciu. Tým blokuje prešetrenie podania vykonaním dohľadu, pretože pre úrad je zdravotná dokumentácia jediným hodnoverným zdrojom informácií o poskytnutej zdravotnej starostlivosti, bez ktorého nie je možné dohľad vykonať. Myslíme si, že ak sa poskytovatelia dozvedia, že úrad nemá voči nim „právne nástroje“ donútiť ich k spolupráci, spolupracovať nebudú. Je nevyhnutné v záujme predchádzania marenia výkonu dohľadu ustanoviť v zákone kompetenciu úradu postihnúť poskytovateľa za takéto konanie.
Súčasne sa novelou poskytovateľovi všeobecnej ambulantnej starostlivosti ukladá v § 7 ods. 4 povinnosť uzatvoriť zmluvu o poskytovaní zdravotnej starostlivosti s každou zdravotnou poisťovňou, ak má uzatvorenú dohodu o poskytovaní všeobecnej ambulantnej zdravotnej starostlivosti najmenej s jedným jej poistencom. Uloženie tejto povinnosti je tiež nutné kontrolovať a prípadné porušenie sankcionovať, inak je toto ustanovenie nevykonateľné.

22. K § 18 ods. 1 písm. b) –zásadná pripomienka
Požadujeme poznámku pod čiarou 40) doplniť o odkaz na § 4 ods. 5 zákona č. 576/2004 Z. z. 
Odôvodnenie: 
Považujeme za potrebné v zákone presne uviesť možnosť úradu uložiť  sankciu, resp. opatrenie na odstránenie zistených nedostatkov poskytovateľovi aj za nedostatky zistené vo vedení zdravotnej dokumentácie. Podľa nášho názoru je potrebné, aby úrad mal možnosť uložiť sankciu poskytovateľovi, u ktorého pri výkone dohľadu nad poskytnutou zdravotnou starostlivosťou zistí nedostatky vo vedení zdravotnej dokumentácie, a nie orgán, ktorý vydal povolenie na prevádzkovanie zdravotníckeho zariadenia. 
Vychádzajúc z platného znenia § 4 ods. 5 zákona č. 576/2004 Z. z. je vedenie zdravotnej dokumentácie neoddeliteľnou súčasťou poskytovania zdravotnej starostlivosti, preto by pri kontrole správnosti poskytnutia zdravotnej starostlivosti mal úrad súčasne skontrolovať aj správnosť vedenia zdravotnej dokumentácie a následne by mal mať právo sankcionovať nielen samotné nedostatky v poskytnutej zdravotnej starostlivosti, ale aj jej neoddeliteľnej súčasti, čiže nedostatky vo vedení zdravotnej dokumentácie (napr. chýbajúce, nedostatočné zápisy, chýbajúci informovaný súhlas a pod.). Obsah zdravotnej dokumentácie je totiž priamym dôkazom o poskytnutej zdravotnej starostlivosti, a okrem vyjadrení zástupcov poskytovateľa, v podstate aj jediným písomným hodnoverným dokladom, z ktorého úrad môže vychádzať pri posudzovaní poskytnutej zdravotnej starostlivosti. Sme toho názoru, že skutočnosť, či poskytovateľ vedie zdravotnú dokumentáciu náležite a dostatočne, vie najlepšie posúdiť úrad, ktorý z nej vychádza pri posudzovaní správnosti poskytnutia zdravotnej starostlivosti a ktorý má tak priamo možnosť zistiť, nakoľko je zdravotná dokumentácia vedená dôsledne a nakoľko dôsledne dokumentuje priebeh zdravotnej starostlivosti o pacienta.
Považujeme za neúčelné o zistených nedostatkoch vo vedení zdravotnej dokumentácie informovať orgán, ktorý vydal poskytovateľovi povolenie a ktorý by mal následnej preverovať, v čom konkrétne spočívalo pochybenie vo vedení zdravotnej dokumentácie. 

23. K § 18 ods. 1 písm. b) – zásadná pripomienka
Požadujeme zmeniť znenie bodu 3 nasledovne:
„3. ukladá opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov alebo ukladá povinnosť dohliadanému subjektu prijať opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov a ich príčin“. 

Odôvodnenie:
V navrhovanom znení novely v § 18 ods. 1 písm. b) bod 3 je uvedený pojem „opatrenie na odstránenie zistených nedostatkov“, v navrhovanom znení novela v § 45 ods. 2 písm. d) a § 46 ods. 1 písm. e) je uvedený pojem „opatrenie na nápravu zistených nedostatkov“. V celom texte navrhujeme používať jednotný pojem – opatrenie na odstránenie zistených nedostatkov. 
Považujeme za potrebné ponechať na zvážení úradu podľa okolností daného prípadu, aby úrad buď priamo uložil dohliadanému subjektu konkrétne opatrenie, alebo aby úrad uložil dohliadanému subjektu povinnosť, aby si sám dohliadaný subjekt prijal opatrenie na odstránenie zistených nedostatkov. Ak by si mal v každom prípade sám dohliadaný subjekt navrhovať opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov, takáto úprava by vytvárala priestor na to, aby si dohliadaný prijal len také opatrenia, ktoré mu vyhovujú, finančne alebo inak ho nezaťažujú, a to bez ohľadu na ich efektivitu a účel. V niektorých prípadoch je vhodné, aby úrad uložil dohliadanému subjektu konkrétne, termínované a adresné opatrenie, ktorého splnenie zaručuje,  že zistené nedostatky a ich príčiny budú vylúčené a v budúcnosti sa nebudú opakovať a dohliadaný subjekt by bol povinný takéto opatrenie vykonať.

24. K § 18 ods. 1 – zásadná pripomienka 
Požadujeme doplniť nové písmeno i) v tomto znení:
„i) je prístupovým miestom na elektronickú výmenu dát v oblasti vecných dávok na európskej a národnej úrovni.“ 

Odôvodnenie: 
Na základe rozhodnutia MPSVaR SR (uznesenie porady vedenia č. 15/2008 zo 06.03.2008) a MZ SR (uznesenie GP č. 65/2008 z 18.02.2007) bol úrad určený ako prístupové miesto pre vecné dávky pre účely zdravotného poistenia. SR bude mať povinnosť v zmysle     čl. 1 ods. 2 písm. a) vykonávacieho nariadenia k nariadeniu EP a ES č. 883/2004 (vykonávacie nariadenie sa nachádza v konečnej fáze legislatívneho procesu v Európskom parlamente) zabezpečiť zriadenie a činnosť elektronického kontaktného miesta pre výmenu štruktúrovaných elektronických dokumentov medzi SR a členskými štátmi EÚ najneskôr dňom 01.01.2010. Zabezpečenie pripravenosti na túto funkciu si vyžiada zvýšené finančné, materiálne a ľudské zdroje na strane úradu. Z tohto dôvodu považujeme za dôležité zaradiť túto činnosť do zákonnej pôsobnosti úradu. 
Účinnosť tohto ustanovenia navrhujeme od 1.1.2010.

25. K § 20 ods. 1 písm. e) bod 2– zásadná pripomienka
Požadujeme doplniť medzi údaje centrálneho zoznamu zdravotných poisťovní tieto údaje: 
„dátum vzniku a zániku zdravotnej poisťovne, dôvod zániku, subjekt preberajúci práva a povinnosti zaniknutej zdravotnej poisťovne“.

Odôvodnenie:
Predmetné doplnenie navrhujeme z dôvodu úplnosti údajov, ktoré má obsahovať tento zoznam aj z dôvodu praktickej skúsenosti vyplývajúcej z riešenia zániku Európskej zdravotnej poisťovne, a. s.

26. K § 20 ods. 1 písm. e) – zásadná pripomienka
Požadujeme doplniť text v nasledovnom znení:
„Úrad spracováva osobné údaje v centrálnom registri poistencov a v centrálnych zoznamoch za účelom zabezpečenia a udržiavania v aktuálnom stave základných identifikačných údajov o poistencoch, platiteľoch poistného, poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, ktorým úrad pridelil kód a zdravotníckych pracovníkov, ktorým úrad pridelil kód pre potreby vykonávania dohľadu nad verejným zdravotným poistením a nad poskytovaním zdravotnej starostlivosti podľa tohto zákona, naplnenia identifikačnej, registračnej, integračnej, informačnej a štatistickej funkcie centrálneho registra poistencov a centrálnych zoznamov, tvorby a vyhodnocovania štatistických výstupov a poskytovania týchto údajov tretím osobám podľa tohto zákona a za účelom zjednocovania údajov s tretími osobami podľa tohto zákona.
Zdravotné poisťovne, poskytovatelia zdravotnej starostlivosti, ktorým úrad prideľuje kód a zdravotnícki pracovníci, ktorým úrad prideľuje kód, sú povinní v lehote určenej úradom poskytnúť úradu údaje v rozsahu potrebnom pre vedenie centrálneho registra poistencov a centrálnych zoznamov formou príslušných tlačových formulárov alebo im zodpovedajúcou elektronickou formou, ktorých podrobnosti určí úrad. Ministerstvo zdravotníctva, samosprávne kraje, príslušné stavovské organizácie, Štatistický úrad Slovenskej republiky, Sociálna poisťovňa, Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny poskytujú úradu údaje, ktorými disponujú, v rozsahu potrebnom pre vedenie centrálneho registra poistencov a centrálnych zoznamov. Údaje v rozsahu vydaného živnostenského oprávnenia podľa osobitného predpisu (§ 4 ods. 1 písm. a) bod 2 zákona č. 578/2004 Z.z.) úradu poskytujú príslušné živnostenské úrady.
Údaje podľa bodov 1, 4 a 5 sa poskytujú 
a)	Ministerstvu zdravotníctva, Štatistickému úradu Slovenskej republiky, Ministerstvu práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky, Sociálnej poisťovni, stavovským organizáciám v zdravotníctve a vyšším územným celkom na účely budovania a zabezpečenia  funkčnosti jednotného informačného systému v oblasti zdravotníctva a jeho priebežnej aktualizácie v súčinnosti s tretími stranami a priebežnej aktualizácie údajov spravodajskými jednotkami,
b)	národnému centru na účely vedenia národných registrov podľa osobitného predpisu (zákon č. 576/2004 Z. z.),
c)	Ministerstvu financií na účely sledovania vývoja počtu poistencov, za ktorých platí poistné štát,
d)	inštitúciám štátnej a verejnej správy, ktoré plnia úlohy štátu, v rozsahu ich pôsobnosti podľa osobitných predpisov.“

Odôvodnenie:
Úrad vedie v centrálnom registri poistencov a v zoznamoch podľa § 20 ods. 1 písm. e) osobné údaje dotknutých osôb.
Spracúvanie osobných údajov podľa zákona č. 581/2004 Z.z. je potrebné upraviť v súlade so zákonom č. 428/2002 Z.z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov.
Podľa § 7 ods. 3 zákona o ochrane osobných údajov sa súhlas podľa odseku 1 nevyžaduje, ak sa osobné údaje spracúvajú na základe osobitného zákona, ktorý ustanovuje zoznam osobných údajov, účel ich spracúvania a okruh dotknutých osôb.  Spracúvané osobné údaje o dotknutej osobe možno z informačného systému poskytnúť, sprístupniť alebo zverejniť len vtedy, ak osobitný zákon ustanovuje účel poskytovania, sprístupňovania alebo zverejňovania, zoznam osobných údajov, ktoré možno poskytnúť, sprístupniť alebo zverejniť, ako aj tretie strany, ktorým sa osobné údaje poskytujú, prípadne okruh príjemcov, ktorým sa osobné údaje sprístupňujú, ak tento zákon neustanovuje inak.
Týmto osobitným zákonom je zákon č. 581/2004 Z.z., ktorý v § 20 ods. 1 písm. e) vymedzuje zoznam osobných údajov a okruh dotknutých osôb. V zákone je však potrebné vymedziť aj účel spracúvania osobných údajov. Taktiež je potrebné v zákone vymedziť subjekty, ktorým úrad môže osobné údaje poskytovať a na aký účel.   
Uvedené splnenie podmienok zákona o ochrane osobných údajov navrhujeme v zákone upraviť obdobne ako je to upravené v zákone č. 576/2004 Z.z. v prílohe č. 2.
V súčasnosti je poskytovanie informácií (môžeme chápať vrátane osobných údajov) upravené v § 76. Toto ustanovenie je však nepostačujúce.
V zákone je potrebné vymedziť, ktoré subjekty budú úradu poskytovať údaje na účely vedenia CRP a centrálnych zoznamov. Nie je možné, aby mohol úrad viesť CRP a centrálne zoznamy v určitej zákonom stanovenej štruktúre údajov bez toho, aby sa v zákone uložila povinnosť subjektom, ktoré týmito údajmi disponujú, povinnosť oznamovať ich úradu (získavanie informácií obdobne upravuje aj zákon č. 576/2004 Z.z. v prílohe č. 2). Navrhovaný spôsob získavania informácií je nevyhnutný pre správne a úplné vedenie CRP a centrálnych zoznamov vo vždy aktuálnej podobe. Nevyhnutnosť presného vedenia CRP a zoznamov je vo verejnom záujme, nakoľko tieto údaje sú využívané nielen pri činnosti úradu (napr. v oblasti vydávania platobných výmerov a pokút poistencom a platiteľom poistného je nevyhnutné, aby úrad disponoval ich presnými osobnými údajmi), ale údaje sú poskytované aj ďalším subjektom v rezorte zdravotníctva.
Navrhovaný text je podľa nášho názoru možné upraviť aj v samostatnom § 76a, ktorý by nadväzoval na § 76, keďže tento vymedzuje, ktorým subjektom a na aký účel môže úrad poskytovať informácie, o ktorých sa dozvedel pri svojej činnosti. 

27. K § 27 ods. 1 - zásadná pripomienka
Navrhujeme doplniť nové písmeno i) v nasledovnom znení:
„i) prerokováva priebežnú účtovnú závierku a priebežnú správu o hospodárení,“

Odôvodnenie: 
Úrad je podľa § 29 ods. 1 písm. b) povinný zostavovať priebežnú účtovnú závierku k poslednému dňu kalendárneho štvrťroka a vyhotovovať priebežnú správu. Priebežnú účtovnú závierku a priebežnú správu za prvý a tretí štvrťrok však úrad nemá povinnosť predkladať žiadnemu orgánu.
 
28. K § 28 ods. 3 a 4- zásadná pripomienka
Navrhujeme zmeniť znenie  nasledovne:
„(3) Úrad v bežnom roku hospodári podľa schváleného rozpočtu. Rozpočet úradu na nasledujúci rok schvaľuje dozorná rada, vláda a Národná rada Slovenskej republiky. Úrad predkladá návrh rozpočtu na schválenie vláde a Národnej rade Slovenskej republiky do 15. augusta bežného roka, ak vláda neurčí iný termín na predloženie. 30) Rozpočet úradu schválený Národnou radou Slovenskej republiky úrad uverejňuje vo Vestníku úradu.
(4) Ak rozpočet na nasledovný kalendárny rok nebol schválený Národnou radou Slovenskej republiky do 31. decembra bežného roka, úrad hospodári v období od 1. januára nasledujúceho roka až do schválenia rozpočtu úradu podľa rozpočtového provizória, ktorým je rozpočet úradu schválený Národnou radou Slovenskej republiky na predchádzajúci kalendárny rok.“

Odôvodnenie: 
Zmena znenia odsekov spresňuje postup a odstraňuje nejasné formulácie.

29. K § 28  ods. 6 – zásadná pripomienka
Navrhujeme doplniť nové písmená f) a g) v nasledovnom znení:
„f) úhrady výdavkov spojených s účasťou študentov na pitve (§ 20 ods. 1 písm. i)
g) úhrady za vykonané toxikologické vyšetrenia (§ 20 ods. 1 písm. j)“.

Doterajšie písmená f) a g) sa označujú ako písmená h) a i).

Odôvodnenie: 
Úrad podľa § 20 ods. 1 písm. i) a j) umožňuje účasť študentov na pitve a vykonáva toxikologické vyšetrenia pre štátne orgány, právnické osoby a fyzické osoby, avšak podľa súčasného znenia 28 ods. 6 náhrady za tieto činnosti nepatria medzi príjmy úradu. V praxi vzniká problém s odberateľmi týchto činností, či má úrad nárok na úhradu výdavkov spojených s umožnením účasti študentov na pitve a vykonaním toxikologických vyšetrení pre živých.  

30. K § 30 ods. 2
Na konci navrhujeme doplniť vetu v nasledovnom znení:
„Spôsob určenia základu pre výpočet výšky príspevku určí osobitný predpis Ministerstva zdravotníctva.“

Odôvodnenie: 
Z existujúceho znenia ods. 2 vznikajú problémy s určením výšky základu na výpočet príspevku zdravotných poisťovní na činnosť úradu. Osobitný predpis by určil presný výpočet základu tak, aby nevznikali rôzne výklady.

31. K § 31 ods. 1 – zásadná pripomienka
Požadujeme doplniť nové  písmená h) a i) v nasledovnom znení:
„h)  vykonávanie  chladenia mŕtvych tiel (zákon č. 470/2005 Z. z. o pohrebníctve a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov),
i) vykonávanie toxikologických a iných laboratórnych vyšetrení pre štátne orgány, právnické  a  fyzické osoby; pre účely tejto úhrady má úrad postavenie poskytovateľa zdravotnej starostlivosti (zákon č. 576/2004 Z.z.) “.

Odôvodnenie:
V nadväznosti na navrhovanú zmenu v § 20 - doplnenie vykonávania chladenia mŕtvych tiel. Zároveň je potrebné, aby mal úrad pre účely úhrady postavenie poskytovateľa, pretože v opačnom prípade, ak úrad vykonáva napr. toxikologické vyšetrenie pre poskytovateľa, ktorý v rámci poskytovania zdravotnej starostlivosti potrebuje takéto vyšetrenie vykonať, zdravotná poisťovňa úhradu za takého vyšetrenie odmieta uhradiť s odvolaním sa na § 6 ods. 1 písm. h), podľa ktorého zdravotná poisťovňa uhrádza poskytovateľom zdravotnej starostlivosti úhradu za poskytnutú zdravotnú starostlivosť.

32. K § 40 – zásadná pripomienka
Požadujeme vložiť nový odsek 4 v tomto znení:
„(4) Zdravotná poisťovňa zabezpečí prevod poistného kmeňa v prípade skutočnosti uvedenej v ods. 1 písm. c) pred rozhodnutím o zrušení zdravotnej poisťovne. Písomnú žiadosť podľa      § 61 ods. 4 až 11 doručí úradu v lehote najneskôr jeden kalendárny mesiac pred prijatím rozhodnutia o zrušení zdravotnej poisťovne podľa ods. 1 písm. c). V opačnom prípade úrad nariadi bezplatný prevod poistného kmeňa na inú zdravotnú poisťovňu. Prevod poistného kmeňa úrad nariadi vždy k 1. dňu kalendárneho mesiaca, v ktorom úrad rozhoduje o prevode.“

Odôvodnenie:
Ak zdravotná poisťovňa poruší nový ods. 4, bude formou jej „sankcie“ bezplatný prevod poistného kmeňa na inú zdravotnú poisťovňu nariadený úradom. Ak neporuší ods. 4, musí žiadať úrad o povolenie prevodu a úrad sa v predstihu dozvie, že chce aplikovať § 40 ods. 1 písm. c). V § 40 ods. 1 rieši zrušenie s likvidáciou len písm. c) a ostatné dôvody idú v súlade s § 40 ods. 2, t.j. „Ak zanikne platnosť povolenia podľa odseku 1 písm. b), d) a e), zdravotná poisťovňa sa zrušuje. 61).“

33. K § 43 – zásadná pripomienka 
Požadujeme zmeniť znenie odseku 6 nasledovne:
„(6) Osoby oprávnené na výkon dohľadu na mieste nad poskytovaním zdravotnej starostlivosti musia mať
a)	diplom o absolvovaní vysokoškolského štúdia v študijných programoch druhého stupňa, 43)
b)	najmenej päťročnú odbornú zdravotnícku prax 61b) v oblasti poskytovania zdravotnej starostlivosti.“
Odôvodnenie:
Súčasné znenie odseku 6 písm. a) vyžaduje, aby každá osoba oprávnená na výkon dohľadu, t.j. aj zamestnanci úradu, ktorí vykonávajú dohľad na mieste nad poskytovaním zdravotnej starostlivosti, mala odbornú spôsobilosť v pracovných činnostiach, v ktorých vykonáva dohľad. Nie je možné, aby úrad zamestnával všetky takéto osoby (t.j. odborníkov vo všetkých pracovných činnostiach), a teda úrad v prípadoch, kedy nezamestnáva osobu, ktorá má odbornú spôsobilosť v pracovných činnostiach, ktoré sú predmetom dohľadu, využíva inštitút prizvanej osoby, t.j. odborníka, špecialistu v danej medicínskej oblasti. Preto považujeme za postačujúce, aby sa podmienka odbornej spôsobilosti v pracovných činnostiach, ktoré sú predmetom dohľadu, vzťahovala len na prizvané osoby. 

34. K § 43 – zásadná pripomienka
Požadujeme doplniť  nový odsek 7 v tomto znení:
„(7) Prizvané osoby pri výkone dohľadu na mieste nad poskytovaním zdravotnej starostlivosti  musia mať
a)	odbornú spôsobilosť podľa osobitného predpisu 61a) v tých pracovných činnostiach, v ktorých majú vykonávať dohľad,
b)	najmenej päťročnú odbornú zdravotnícku prax 61b) v oblasti poskytovania zdravotnej starostlivosti.“
Doterajšie odseky 7 a 8 sa označujú ako odseky 8 a 9.
Odôvodnenie:
Ako v predchádzajúcom bode 33.
35. K § 43 – zásadná pripomienka
Požadujeme vložiť nový odsek 10 v tomto znení:
„(10) Pri výkone dohľadu nad zdravotnými poisťovňami je poskytovateľ zdravotnej starostlivosti povinný poskytnúť na požiadanie úradu doklady, informácie, ktoré sú potrebné na účely dohľadu, vysvetlenia, vyjadrenia, ústne a písomné informácie k predmetu dohľadu.“
Odôvodnenie:
Úrad vykonáva dohľad nad verejným zdravotným poistením aj v oblasti nákupu zdravotnej starostlivosti. V rámci tohto dohľadu úrad skúma, či zdravotná poisťovňa v oblasti nákupu zdravotnej starostlivosti dodržiava povinnosti ustanovené zákonom. Pre presné a úplné zistenie skutkového stavu, resp. posúdenie dodržiavania zákonných povinností zdravotnými poisťovňami je nevyhnutná súčinnosť poskytovateľa. Bez dokladov a informácií od poskytovateľa by úrad v mnohých prípadoch nemohol riadne vykonať dohľad. V súčasnosti je poskytovateľ povinný podľa § 24 a 25 zákona č. 576/2004 Z.z. poskytnúť úradu len zdravotnú dokumentáciu. Táto však nie je pre úrad postačujúca v prípade, že sa dohľad vykonáva v oblasti nákupu zdravotnej starostlivosti.    
V záujme riadneho vybavovania podnetov od občanov, resp. v záujme kontroly dodržiavania zákonných povinností zdravotnými poisťovňami je nevyhnutné, aby bola poskytovateľom zákonom uložená povinnosť potrebné doklady úradu poskytnúť. V opačnom prípade poskytovateľ nemusí s úradom vôbec komunikovať, čím môže dôjsť k zmareniu výkonu dohľadu.  Zároveň pri takomto dohľade môže úrad zistiť aj porušenie zákonných povinností ustanovených osobitným predpisom (napr. zákonom č. 578/2004 Z. z.) zo strany poskytovateľa.

36. K § 45 – zásadná pripomienka
V odseku 1 písm. f) na konci  navrhujeme doplniť slová „a vyžadovať od dohliadaného subjektu, aby jej v určenej lehote poskytol kópie zdravotnej dokumentácie“.

Odôvodnenie:
Zmenu navrhujeme na zabezpečenie zrýchlenia a zefektívnenia výkonu dohľadu.  V súčasnosti dohliadaný subjekt nechce poskytnúť zdravotnú dokumentáciu, čím vzniká priestor na jej dodatočnú úpravu. Navrhovanou úpravou sa odstránia rôzne výklady zákona.

37. K § 45 ods. 2 písm. d) – zásadná pripomienka
Novela zákona v bode 31 mení znenie písmena d). Požadujeme upraviť znenie písmena d) nasledovne:
„d) vyhotoviť zápisnicu z prerokovania písomných námietok k protokolu v deň ich prerokovania s dohliadaným subjektom“.

Odôvodnenie:
Doplnenie slovného spojenia „k protokolu“ navrhujeme z dôvodu spresnenia znenia písmena d), nakoľko pôvodné znenie pripúšťalo aj výklad, že úrad je povinný vyhotoviť zápisnicu z prerokovania všetkých písomných námietok, ktoré dohliadaný subjekt predložil počas výkonu dohľadu. Úrad má vyhotoviť zápisnicu len z námietok, ktoré dohliadaný subjekt podal písomne k protokolu. 

38. K § 45 
V návrhu novely zákona v bode 32 chýba označenie, že sa jedná o odsek č. 2.

Odôvodnenie:
Formálna úprava, navrhovaná zmena sa týka odseku 2.

39. K § 45 ods. 2 písm. e) – zásadná pripomienka
Novela zákona v bode 32 dopĺňa nové písm. e). Požadujeme upraviť znenie písmena e) nasledovne:
„e) vyhotoviť dodatok k protokolu v prípade uznania písomných námietok dohliadaného subjektu k protokolu“.

Odôvodenie:
Zákon č. 581/2004 Z. z. nepozná termín  „protokol z výsledku dohľadu“. Navrhované znenie je gramaticky nezrozumiteľné a zároveň nelogické, keďže navrhuje opätovné prerokovanie dodatku k protokolu podľa § 45 a § 47 (podľa týchto ustanovení sa protokol neprerokováva, prerokovávajú sa len námietky k protokolu). V prípade opakovaného postupu podľa § 45 ods. 2 písm. c) tohto zákona by dochádzalo k neúmernému predlžovaniu výkonu dohľadu. V  prípade akceptovania námietok dohliadaného subjektu úrad vyhotoví dodatok k protokolu a  nie je dôvod na opätovné prerokovanie obsahu tohto dodatku.

40. K § 45 – zásadná pripomienka
Požadujeme vložiť nový odsek 3 v tomto znení:
„(3) Osoba oprávnená na výkon dohľadu môže uložiť dohliadanému subjektu opatrenie na odstránenie zistených nedostatkov alebo povinnosť prijať opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov a ich príčin; osoba oprávnená na výkon dohľadu vyhodnotí plnenie opatrení a hodnotenie predloží v stanovených termínoch úradu; v prípade nesplnenia opatrení môže úrad uložiť sankciu podľa § 50.“

Odôvodnenie:
Považujeme za potrebné ponechať na zvážení úradu podľa okolností daného prípadu, aby úrad buď priamo uložil dohliadanému subjektu konkrétne opatrenie alebo aby úrad uložil dohliadanému subjektu povinnosť, aby si sám dohliadaný subjekt prijal opatrenie na odstránenie zistených nedostatkov. Ak by si mal v každom prípade sám dohliadaný subjekt navrhovať opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov, takáto úprava by vytvárala priestor na to, aby si dohliadaný prijal len také opatrenia, ktoré mu vyhovujú, finančne alebo inak ho nezaťažujú, a to bez ohľadu na ich efektivitu a účel. V niektorých prípadoch je vhodné, aby dohliadanému subjektu konkrétne opatrenie uložil úrad a dohliadaný subjekt by bol povinný takéto opatrenie vykonať.
Zároveň považujeme za potrebné, aby ukladanie opatrenia, resp. ukladanie povinnosti prijať opatrenia bolo úradu dané ako možnosť, nie ako povinnosť v každom prípade zistenia nedostatkov. Máme za to, že opatrenia je potrebné ukladať len v prípadoch, kedy má takéto opatrenie význam a plní svoj účel. V niektorých prípadoch nie je ani možné prijať účinné opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov Z uvedeného dôvodu navrhujeme  opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov upraviť v novom odseku 3, nakoľko odsek 2 ustanovuje povinnosti osôb oprávnených na výkon dohľadu.  

41. K § 46 ods. 1 písm. e) – zásadná pripomienka
Novela zákona v bode 33 dopĺňa nové písmeno e). Požadujeme upraviť znenie písmena e) nasledovne:
„e) plniť opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov a ich príčin“.

Odôvodnenie:
V navrhovanom § 46 ods. 1 písm. e) navrhujeme vypustiť slovo „prijaté“, čo nadväzuje na našu pripomienku k § 18 ods. 1 písm. b) bod 3 v bode 23 našich pripomienok, kde navrhujeme ponechať na zvážení úradu podľa okolností daného prípadu, či úrad priamo uloží dohliadanému subjektu konkrétne opatrenie alebo mu uloží povinnosť, aby si sám prijal opatrenie na odstránenie zistených nedostatkov.   

42. K § 46 ods. 1 –zásadná pripomienka
Požadujeme vložiť nové písmeno f) v tomto znení:
„f) umožniť  osobe oprávnenej na výkon dohľadu kontrolu opatrení na odstránenie zistených nedostatkov.“ 

 Odôvodnenie : 
Považujeme za nevyhnutné umožniť kontrolu (nielen vyhodnotenie  a zaslanie prijatých opatrení ) plnenia prijatých opatrení zo strany osoby oprávnenej na výkon dohľadu. 

43. K § 46 ods. 1 – zásadná pripomienka
Požadujeme vložiť nové písmeno g) v znení:
„g) bezodkladne po začatí dohľadu poveriť osobu podľa § 45 ods. 1 písm. a)“.

Odôvodnenie:
Navrhovaná zmena napomôže zabrániť mareniu výkonu dohľadu, nakoľko v rámci činnosti úradu sa stalo, že dohliadaný subjekt nepoveril osobu, v sprievode ktorej mohol úrad vstupovať do priestorov dohliadaného subjektu.
44. K § 48 ods. 14 – zásadná pripomienka
V bode 41 novely požadujeme zmeniť znenie § 48 ods. 14 nasledovne:
„(14) O nariadení pitvy rozhoduje prehliadajúci lekár na základe poverenia úradu. Vedúci lekári patologicko-anatomických a súdno-lekárskych pracovísk môžu v odôvodnených prípadoch zmeniť rozhodnutie prehliadajúceho lekára.“

Odôvodnenie:
Podľa § 42 ods. 2 zákona č. 576/2004 Z.z. prehliadku mŕtveho tela vykoná lekár poverený úradom. Podľa § 79 ods. 1 písm. w) zákona č. 578/2004 Z.z. je poskytovateľ povinný vykonávať prehliadky mŕtvych tiel na základe písomného poverenia vydaného úradom. Podľa § 42 ods. 4 zákona č. 576/2004 Z.z. po prehliadke mŕtveho tela možno nariadiť pitvu len za podmienok ustanovených osobitným predpisom. Podľa § 48 ods. 2 zákona č. 581/2004 Z.z. pitvu nariadi úrad v rámci výkonu dohľadu na mieste na základe prehliadky mŕtveho tela... 
Podľa súčasného znenia uvedených zákonných ustanovení úrad poveruje lekára len na vykonanie prehliadky, lekár má povinnosť len vykonať prehliadku mŕtveho tela. Uvedené ustanovenia sú však v praxi nevykonateľné, nakoľko nie je možné, aby lekár poverený úradom vykonal len prehliadku mŕtveho tela a následne po prehliadke nenariadil pitvu, ale aby pitvu nariaďoval úrad, t.j. lekár, ktorý je zamestnancom úradu. Uvedené by v praxi znamenalo, že po prehliadke mŕtveho tela povereným lekárom by musel prísť na miesto úmrtia zamestnanec úradu a nariadiť pitvu alebo by v každom prípade musel byť mŕtvy dopravený na pracovisko úradu, kde by lekár úradu rozhodol o nariadení pitvy. 
Z uvedeného dôvodu navrhujeme, aby zákon výslovne ustanovil, že pitvu nariaďuje lekár, ktorý vykonal prehliadku mŕtveho tela, pričom úrad by lekárovi vydal poverenie aj na nariadenie pitvy. 
Zároveň je potrebné doplniť kompetenciu úradu sankcionovať prehliadajúceho lekára za porušenie povinností nariadiť pitvu v prípadoch ustanovených zákonom, ktorú navrhujeme upraviť v § 50 ods. 2 spôsobom uvedeným v bode 45 našich pripomienok. Ustanovenie povinnosti prehliadajúceho lekára nariadiť pitvu bez možnosti kontrolovania jej plnenia a prípadného sankcionovania za porušenie je nevykonateľné a vytvára priestor na porušovanie zákona, t.j. nenariaďovanie pitiev v prípadoch, keď to zákon vyžaduje.  

45. K § 50– zásadná pripomienka
V § 50 odsek 2 požadujeme doplniť za slová „nebola poskytnutá správne, 40)“ slová „alebo ak úrad zistí porušenie povinnosti ustanovenej týmto zákonom“.

Odôvodnenie:
Poskytovateľ zdravotnej starostlivosti ako dohliadaný subjekt má povinnosti ustanovené v § 46 ods. 1. V súčasnosti však právna úprava neumožňuje úradu ani inému subjektu postihnúť poskytovateľa v prípade marenia výkonu dohľadu, t.j. v prípade nedodržania povinností ustanovených v § 46 ods. 1. Podľa § 50 ods. 2 úrad môže poskytovateľa sankcionovať len za nesprávne poskytnutie zdravotnej starostlivosti. V praxi sa stáva, že poskytovateľ na viacero opakovaných výziev úradu nepredloží zdravotnú dokumentáciu, resp. predloží neúplnú zdravotnú dokumentáciu. Tým blokuje prešetrenie podania vykonaním dohľadu, pretože pre úrad je zdravotná dokumentácia jediným hodnoverným zdrojom informácií o poskytnutej zdravotnej starostlivosti, bez ktorého nie je možné dohľad vykonať. Myslíme si, že ak sa poskytovatelia dozvedia, že úrad nemá voči nim „právne nástroje“ donútiť ich k spolupráci, spolupracovať nebudú. Považujeme preto za neefektívne, že úrad nemá možnosť formou uloženia sankcie donútiť poskytovateľa k spolupráci, ale tento zistený nedostatok môže maximálne oznámiť príslušnému orgánu, ktorý poskytovateľovi vydal povolenie na prevádzkovanie zdravotníckeho zariadenia. Je nevyhnutné v záujme predchádzania marenia výkonu dohľadu ustanoviť v zákone kompetenciu úradu postihnúť poskytovateľa za takéto konanie.
Súčasne sa novelou poskytovateľovi všeobecnej ambulantnej starostlivosti ukladá v § 7 ods. 4 povinnosť uzatvoriť zmluvu o poskytovaní zdravotnej starostlivosti s každou zdravotnou poisťovňou, ak má uzatvorenú dohodu o poskytovaní všeobecnej ambulantnej zdravotnej starostlivosti najmenej s jedným jej poistencom. Uloženie tejto povinnosti je tiež nutné kontrolovať a prípadné porušenie sankcionovať, inak je toto ustanovenie nevykonateľné.
Zároveň by mal úrad možnosť dohliadať a prípadne sankcionovať aj porušenie povinnosti poskytovateľa poskytnúť úradu doklady a informácie potrebné pre výkon dohľadu nad verejným zdravotným poistením v oblasti nákupu zdravotnej starostlivosti, ktoré navrhujeme vložiť v § 43 do nového odseku.

46. K § 50 – zásadná pripomienka 
V § 50 ods. 3 požadujeme nahradiť slová „nad poskytovaním zdravotnej starostlivosti“ slovami „nad zdravotnou starostlivosťou“.

Odôvodnenie:
Podľa § 1 písm. d) sa dohľadom nad zdravotnou starostlivosťou rozumie dohľad nad verejným zdravotným poistením a dohľad nad poskytovaním zdravotnej starostlivosti. Úrad vykonáva dohľad nad verejným zdravotným poistením aj v oblasti nákupu zdravotnej starostlivosti, t.j. v oblasti vzťahov medzi poskytovateľmi a zdravotnými poisťovňami napr. vo veciach úhrad zdravotnej starostlivosti. Úrad teda môže aj pri výkone dohľadu nad verejným zdravotným poistením zistiť nedostatky v činnosti poskytovateľa, ktoré vyplývajú z porušenia povinností ustanovených osobitným predpisom. 
Navrhovaná zmena ustanovuje možnosť poskytnúť výsledný materiál z dohľadu potrebný pri ukladaní sankcií príslušným orgánom, ako napr. VÚC. Táto možnosť v doteraz platnom znení zákona absentovala. 

47. K § 50 
V § 50 ods. 6 navrhujeme vypustiť vetu za bodkočiarkou.

Odôvodnenie:
Vzhľadom na navrhované zmeny v  § 18 ods. 1 písm. b) bod 3   a   § 45 ods. 3 budú opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov ukladané pri výkone dohľadu, mimo správneho konania. 

48. K § 61 ods. 1 – zásadná pripomienka
Požadujeme zmeniť  znenie nasledovne:
„(1) Úrad môže zdravotnej poisťovni nariadiť, aby previedla na inú zdravotnú poisťovňu všetky alebo časť potvrdených prihlášok na verejné zdravotné poistenie (ďalej len "poistný kmeň"), ak zdravotná poisťovňa neplní opatrenia uložené úradom v súvislosti s ohrozením jej schopnosti plniť záväzky, ktoré jej vyplývajú z prijatých a potvrdených prihlášok na verejné zdravotné poistenie a zmlúv o poskytovaní zdravotnej starostlivosti, a v ďalších prípadoch ustanovených týmto zákonom. Prevod poistného kmeňa úrad nariadi vždy k 1. dňu kalendárneho mesiaca.“

Odôvodnenie:
Vyčleniť úpravu „dočasného prevodu poistného kmeňa“ do osobitného ustanovenia zákona.

49. K § 61 ods. 8 – zásadná pripomienka
Požadujeme  zmeniť znenie  nasledovne:
„(8) Spolu s prevodom poistného kmeňa sa prevedie aj poistné, ktoré je predmetom prerozdelenia 80a) za kalendárny mesiac, v ktorom došlo k prevodu poistného kmeňa, účty poistencov a príslušná dokumentácia.“

Odôvodnenie:
Vyžaduje to prax, hlavne aplikácia tohto ustanovenia § 61 ods. 8  v nadväznosti na § 6 ods.1 písm. c).  Ide o to, že až do mesiaca predchádzajúcemu mesiacu, v ktorom došlo k zrušeniu zdravotnej poisťovne poistné, ktoré je predmetom prerozdelenia,  patrí „zdravotnej poisťovni v likvidácii“ na úhradu záväzkov voči svojim poskytovateľom zdravotnej starostlivosti. Nakoľko podľa § 61 ods. 9 „preberajúca zdravotná poisťovňa vstupuje do všetkých práv a povinností odovzdávajúcej zdravotnej poisťovne súvisiacich s verejným zdravotným poistením, ktoré vznikli po dni uvedenom v rozhodnutí o prevode poistného kmeňa.“

50. K § 61 – zásadná pripomienka
Požadujeme vložiť nový  odsek 12 v tomto znení:
„(12) Pre účely tohto zákona sa za poistné, ktoré je predmetom prerozdelenia 80b) rozumie celková suma zaplatených preddavkov na poistné v kalendárnom mesiaci.“

Poznámka pod čiarou č. 80b) znie:
„80b)  § 27 ods.2“.

Odôvodnenie:
Vzhľadom na aplikáciu § 61 ods. 8 je potrebné zadefinovať pojem „poistné, ktoré je predmetom prerozdelenia“.

51. zásadná pripomienka
Požadujeme doplniť nový § 61a, ktorý znie:

„§ 61a
(1) Úrad bez zbytočného odkladu nariadi zdravotnej poisťovni dočasný prevod poistného kmeňa na inú zdravotnú poisťovňu s účasťou ministerstva zdravotníctva najdlhšie na šesť mesiacov, ak bola zdravotná poisťovňa zrušená s likvidáciou, a to ku dňu zrušenia zdravotnej poisťovne s likvidáciou.

(Poznámka: pozor na ods. 3, v ňom zostáva znenie „s majoritnou účasťou ministerstva zdravotníctva...“, je to vtedy, keď zrušenie zdravotnej poisťovne je výsledkom zistení dohľadu.)

(2) Ak bol podaný návrh na preskúmanie právoplatného rozhodnutia úradu o zrušení povolenia v lehote ustanovenej v osobitnom predpise, 82) likvidátor nesmie skončiť likvidáciu zdravotnej poisťovne a úrad nesmie nariadiť prevod poistného kmeňa podľa § 61 ods.1 na inú zdravotnú poisťovňu až do právoplatného rozhodnutia súdu. 

(Poznámka: verzia s podčiarknutým textom je aktuálna v prípade, keď vylúčime možnosť, že „zdravotná poisťovňa v likvidácii je oprávnená odplatne prevádzať poistný kmeň a na tento účel prevodu ju považujeme za zdravotnú poisťovňu hoc je zrušená a zaniklo jej povolenie... teda nepripustíme dispozičné práva likvidátora s poistným kmeňom.)

(3) Do právoplatného rozhodnutia súdu podľa odseku 2 úrad nariadi ku dňu zrušenia zdravotnej poisťovne s likvidáciou  dočasný prevod poistného kmeňa na zdravotnú poisťovňu s majoritnou účasťou ministerstva zdravotníctva.

(4) Na dočasný prevod poistného kmeňa sa primerane použije § 61.“

Odôvodnenie:
Prax vyžiadala úpravu dočasného prevodu poistného kmeňa v samostatnom ustanovení zákona. Z tohto ustanovenia vyplýva, že dočasný prevod poistného kmeňa sa uskutoční v prípade:
-	zrušenia zdravotnej poisťovne s likvidáciou,
-	najdlhšie na 6 mesiacov, výnimka je ods. 3, kedy je dĺžka dočasného prevodu naviazaná na právoplatné rozhodnutie súdu (správne súdnictvo).

52. K § 64 ods. 2 – zásadná pripomienka 
Požadujeme upraviť znenie nasledovne:
„(2) Úrad môže uložiť poskytovateľovi zdravotnej starostlivosti za podmienok stanovených v § 50 ods. 2 pokutu až do výšky 1 milióna Sk.“
Odôvodnenie: 
Návrh sa stanovenie jednotnej maximálnej hranice výšky pokuty zdôvodňujeme skutočnosťou, že nie je potrebné rozlišovať, či v prípade poskytovateľa ide o fyzickú osobu alebo právnickú osobu. Podstatné pri určení výšky pokuty by malo byť konanie, resp. nekonanie poskytovateľa v súlade s § 4 ods. 3 zákona č. 576/2004 Z. z., nie to, akou formou poskytuje zdravotnú starostlivosť. V tejto súvislosti poznamenávame, že ani iné inštitúcie, napr. orgán, ktorý vydal povolenie poskytovateľovi, príslušné stavovské organizácie, ani Úrad verejného zdravotníctva, nerozlišujú pri ukladaní pokút, či ide o fyzickú alebo právnickú osobu, pretože príslušné právne predpisy, napr. zákon č. 578/2004 Z. z., stanovujú pre subjekty bez ohľadu na ich formu jednotnú výšku pokuty.
Návrh na zvýšenie maximálnej hranice na 1 milión Sk zdôvodňujeme tým, že v súčasnosti platné maximálne hranice považujeme za neúmerné závažnosti zistených nedostatkov pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti, hlavne v niektorých naozaj závažných prípadoch. Navyše, ak sa má uplatniť pravidlo o dvojnásobnej pokute pri opakovanom porušení, tak hranice, ktoré sú stanovené v súčasnosti, bránia uplatneniu tohto ustanovenia. Výška pokuty, ktorú môže po poslednej novele zákona úrad uložiť je výrazne podhodnotená aj vzhľadom k tomu, aké závažné porušenia pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti úrad v poslednej dobe zistil. Pri porovnaní so sankciami, ktoré môžu uložiť poskytovateľom orgány príslušné na vydanie povolenia a stavovské organizácie za podstatne menej závažné porušenia príslušných zákonov, vyznievajú pokuty, ktoré môže uložiť úrad, ako neprimerane nízke.
Uvedený návrh podporujeme aj návrhom, aby sa výnosy z pokút uložených poskytovateľom vrátili späť do systému verejného zdravotného poistenia.
V prípade akceptovania tohto návrhu je zároveň potrebné upraviť v prechodných ustanoveniach nadobudnutie účinnosti navrhovanej zmeny.

53. K § 64 ods.6 – zásadná pripomienka 
Požadujeme zmeniť znenie nasledovne:
„(6) Výnosy z pokút uložených poskytovateľom zdravotnej starostlivosti a zdravotným poisťovniam sú príjmom prerozdeľovacieho procesu. Výnosy z ostatných pokút uložených úradom sú príjmom štátneho rozpočtu.“

Odôvodnenie:
Zdravotné poisťovne a poskytovatelia zdravotnej starostlivosti uhrádzajú pokuty uložené úradom z verejných zdrojov, ktoré sú vyzbierané od občanov na úhradu zdravotnej starostlivosti. O tieto finančné prostriedky sa týmto postupom znižuje objem verejných zdrojov na úhradu za poskytovanú zdravotnú starostlivosť. Z tohto dôvodu považujeme za eticky a ekonomicky správne vrátiť tieto verejné financie späť do systému verejného zdravotného poistenia.

54. zásadná pripomienka
75 :
Požadujeme za § 75 vložiť novú deviatu časť, ktorá znie: „DEVIATA ČASŤ OSOBITNÉ KONANIE PRED ÚRADOM Základné zásady osobitného konania pred úradom § 75a (1) Na osobitné konanie pred úradom (ďalej len „konanie“) vo veciach vydávania platobných výmerov o pohľadávkach na poistnom na verejné zdravotné poistenie resp. zdravotné poistenie uplatnených zdravotnou poisťovňou alebo platiteľom poistného v rozsahu upravenom touto časťou zákona sa nevzťahuje osobitný predpis. 62) (2) V konaní sa postupuje v súlade so všeobecne záväznými právnymi predpismi, chránia sa záujmy štátu a dbá sa pritom na zachovávanie práv a právom chránených záujmov osôb zúčastnených v konaní. (3) Úrad postupuje v konaní v úzkej súčinnosti s účastníkmi konania a pri vyžadovaní plnenia ich povinností v tomto konaní použije len také prostriedky, ktoré ich najmenej zaťažujú a umožňujú pritom úradu vydávať platobné výmery vo veciach upravených v § 18 ods.1 písm. a) bod 3 a 4. (4) Úrad hodnotí dôkazy podľa svojej úvahy, a to každý dôkaz jednotlivo a všetky dôkazy v ich vzájomnej súvislosti, pritom vychádza z podaného návrhu a prihliada na všetko, čo v konaní vyšlo najavo. (5) Konanie je v zásade neverejné, okrem úkonov, ktorých povaha to neumožňuje. (6) Úrad začína konanie na podnet zdravotnej poisťovne alebo platiteľa poistného vždy, ak sú splnené zákonné podmienky pre vznik alebo existenciu pohľadávky (ods. 3). (7) Pri uplatňovaní právnych predpisov v konaní sa berie do úvahy vždy skutočný obsah právneho úkonu alebo inej skutočnosti rozhodujúcej pre vydanie platobného výmeru. (8) Všetky subjekty majú v konaní rovnaké práva a povinnosti. (9) Právom i povinnosťou všetkých subjektov je úzko spolupracovať v konaní s úradom. Miestna príslušnosť § 75b (1) Miestna príslušnosť úradu sa riadi, ak tento zákon alebo osobitné predpisy neustanovujú inak, u právnickej osoby jej sídlom a u fyzickej osoby jej trvalým pobytom, 90a) inak miestom, kde sa obvykle zdržuje. 90b) _____________________ 90a) Zákon č. 135/1982 Zb. o hlásení a evidencii pobytu občanov. 90b) Napr. zákon č. 286/1992 Zb. o daniach z príjmov. (2) U fyzickej osoby, ktorá nemá na území Slovenskej republiky trvalý pobyt, pričom sa tu obvykle zdržuje, sa miestna príslušnosť riadi miestom, kde sa táto osoba obvykle zdržuje po prevažnú dobu, t.j. v ktorom sa zdržuje najviac dní v roku. (3) Ak nemožno určiť miestnu príslušnosť podľa odseku 1, riadi sa miestom, kde má subjekt stálu prevádzkareň, alebo miestom, v ktorom subjekt vykonáva hlavnú časť svojej činnosti, prípadne miestom, v ktorom sa nachádza na území Slovenskej republiky prevažná časť jeho nehnuteľného majetku. (4) V sporoch o miestnu príslušnosť medzi organizačnými útvarmi úradu, ako aj medzi úradom a účastníkmi konania rozhoduje ústredie úradu. (5) Ak dôjde v priebehu konania k zmene miestnej príslušnosti subjektu, začaté konanie dokončí pôvodne príslušný organizačný útvar úradu. Subjekty konania, účastníci konania a tretie osoby § 75c (1) Subjektom konania je zdravotná poisťovňa, platiteľ poistného, osoba, ktorej sa poskytla neodkladná zdravotná starostlivosť podľa osobitného predpisu, 38b) a právny nástupca tejto fyzickej alebo právnickej osoby (ďalej len „účastník konania“). (2) Subjektom konania pred úradom je aj iná osoba neuvedená v odseku 1, ak jej osobitný zákon ukladá v konaní povinnosti alebo priznáva práva. (3) Konania sa môžu zúčastniť aj tretie osoby, ak ich úrad na konanie prizve (ďalej len „zúčastnené osoby“). (4) Zúčastnenými osobami sú: a) svedkovia, b) osoby, ktoré majú listiny a iné veci potrebné v daňovom konaní, c) znalci, audítori a tlmočníci, d) ručitelia, poddlžníci a platitelia pôsobiaci v rámci zabezpečovacieho a vymáhacieho konania, e) správcovia konkurznej podstaty, osobitní správcovia, zástupcovia správcu alebo vyrovnávací správcovia, f) štátne orgány a obce, g) ďalšie osoby, ktoré majú povinnosť súčinnosti v konaní pred úradom v rozsahu a spôsobom ustanoveným týmto zákonom. (5) Zúčastnené osoby majú práva a povinnosti účastníkov konania, ak tak ustanovuje tento zákon. Účastníci konania a tretie osoby sú povinné na požiadanie úradu preukázať svoju totožnosť dokladom totožnosti preukazujúcim meno, priezvisko, dátum narodenia, adresu trvalého pobytu. (6) Práva a povinnosti účastníka konania má aj ten, na koho podľa tohto zákona alebo osobitného predpisu prešla povinnosť alebo na koho prešli záväzky. _____________________ 38b) § 9 ods. 4 zákona č. 580/2004 Z. z. Svedkovia § 75e (1) Každý je povinný vypovedať na účely konania ako svedok o dôležitých okolnostiach, ak sú mu známe; musí vypovedať pravdivo a nič nesmie zamlčať. Výpoveď môže byť podaná písomne alebo ústne. Úrad môže svedkovi uložiť povinnosť, aby sa dostavil osobne a vypovedal ako svedok. (2) Odoprieť výpoveď môže ten, kto by ňou spôsobil nebezpečenstvo trestného stíhania sebe alebo blízkym osobám. Blízkou osobou je pre účely tohto zákona manžel, druh, príbuzný v priamom rade a jeho manžel, súrodenec a jeho manžel, osvojiteľ a osvojenec a ich potomkovia a ich manželia. (3) Svedok nesmie byť vypočúvaný o skutočnostiach, ktoré sú utajovanými skutočnosťami, 90c) alebo na ktoré sa vzťahuje zákonom uložená povinnosť mlčanlivosti, iba ak by bol povinnosti zachovávať tajomstvo alebo mlčanlivosť zbavený príslušným orgánom alebo tým, v záujme koho túto povinnosť má. (4) Úrad je povinný poučiť svedka pred jeho vypočutím o možnosti odoprieť výpoveď, o jeho povinnosti vypovedať pravdivo a nič nezamlčať a o právnych následkoch nepravdivej alebo neúplnej výpovede. 90d) ------------------------------------------------------------------ 90c) § 2 písm. a) zákona č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 90d) § 21 zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení zákona Slovenskej národnej rady č. 524/1990 Zb. Spôsobilosť na konanie a zastupovanie § 75f (1) Účastník konania môže konať v takom rozsahu, v akom má spôsobilosť vlastnými úkonmi nadobúdať práva a brať na seba povinnosti. (2) Fyzická osoba, ktorá nemôže v konaní vystupovať samostatne, musí byť zastúpená svojím zákonným zástupcom alebo opatrovníkom. 90e) Ak opatrovník nie je ustanovený súdom, ustanoví úrad pre konanie zástupcu. Proti rozhodnutiu o ustanovení zástupcu sa možno odvolať. (3) Úrad môže ustanoviť zástupcu aj tomu, koho pobyt nie je známy alebo komu sa nepodarilo doručiť písomnosť na známu adresu v zahraničí, ako aj tomu, kto nemôže v konaní vystupovať osobne najmä z dôvodu väzby, výkonu trestu odňatia slobody, dlhodobého pobytu v zahraničí a dlhodobej chorobe a nezvolil si žiadneho zástupcu. Rozhodnutie o ustanovení zástupcu môže úrad vydať len s predchádzajúcim písomným súhlasom navrhovaného zástupcu. Proti rozhodnutiu o ustanovení zástupcu sa možno odvolať. (4) Subjekt konania, účastník konania, jeho zákonný zástupca alebo opatrovník sa môže dať zastupovať zástupcom, ktorého si zvolí a ktorý koná v rozsahu plnomocenstva udeleného písomne s úradne overeným podpisom alebo ústne do zápisnice. V tej istej veci môže mať subjekt konania len jedného zástupcu. Zástupca koná osobne. Konanie inej osoby v rozsahu udeleného plnomocenstva sa považuje za konanie zástupcu. (5) Zastupovanie v konaní zástupcom nevylučuje, aby úrad konal v nevyhnutných prípadoch so subjektom konania, účastníkom konania, jeho zákonným zástupcom alebo opatrovníkom priamo alebo aby ho vyzval na vykonanie niektorých úkonov. Osoba je povinný výzve úradu vyhovieť. Úrad musí o tomto konaní vyrozumieť zástupcu subjektu konania, účastníka konania, jeho zákonného zástupcu alebo jeho opatrovníka. (6) Ak v tej istej veci koná subjekt konania, účastník konania alebo ním zvolený zástupca a ich konanie si odporuje, rešpektuje úrad konanie subjektu konania alebo účastníka konania. ------------------------------------------------------------------ 90e) § 26 až 29 zákona č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník v znení neskorších predpisov (úplné znenie č. 47/1992 Zb.). Zápisnica o ústnom pojednávaní a úradný záznam § 75g (1) O ústnom pojednávaní v konaní spíše úrad zápisnicu. (2) Zo zápisnice musí byť zrejmé najmä, kto, kde, kedy a aký úkon vykonal, ktoré osoby sa ho zúčastnili, označenie hlavného predmetu úkonu, súvislé opísanie jeho priebehu, označenie dokladov a iných listín odovzdaných pri pojednávaní alebo podstatný obsah listín predložených na nahliadnutie, vykonané poučenie, vyjadrenie poučených osôb, ich návrhy alebo námietky smerujúce proti obsahu zápisnice, závery o týchto návrhoch alebo námietkach. Ak nahradzuje zápisnica podanie, musí mať jeho náležitosti. (3) Zápisnicu podpisujú po oboznámení sa s ňou všetky osoby, ktoré sa na pojednávaní alebo vykonaní úkonu zúčastnili, vrátane zamestnancov úradu. Dôvody odopretia podpisu a námietky proti obsahu zápisnice sa v nej zaznamenajú. (4) Rovnopis zápisnice alebo kópiu zápisnice vydá úrad účastníkovi konania, s ktorým ústne pojednával. (5) Úrad z vlastného podnetu alebo na návrh osôb uvedených v odseku 3 opraví v zápisnici chyby v písaní a iné zrejmé nesprávnosti. O oprave chýb a iných zrejmých nesprávností sa rozhodnutie nevydáva. (6) Úradný záznam zachytáva rôzne ústne podania, oznámenia, poznámky, obsah telefonických hovorov, odkazy na iné spisové materiály, výpisy z vlastných alebo cudzích záznamov a ďalšie skutočnosti vzťahujúce sa na vec. Úradný záznam podpíše zamestnanec úradu, ktorý ho vyhotovil. V úradnom zázname tiež odkáže na zdroj informácie uvedenej v zázname. Na ďalšie náležitosti úradného záznamu sa vzťahuje primerane § 75h. Lehoty § 75h (1) Ak nie je lehota pre niektorý úkon ustanovená týmto zákonom alebo osobitným predpisom, určí primeranú lehotu úrad. Zároveň upozorní na právne dôsledky nedodržania tejto lehoty. Lehotu kratšiu ako sedem dní možno určiť len celkom výnimočne pre jednoduché alebo osobitne naliehavé úkony. (2) Do plynutia lehoty sa nezapočítava deň, keď došlo k skutočnosti určujúcej začiatok lehoty. (3) Lehoty určené podľa týždňov, mesiacov alebo rokov sa končia uplynutím toho dňa, ktorý sa svojím označením zhoduje s dňom, keď došlo k skutočnosti určujúcej začiatok lehoty. Ak nie je taký deň v mesiaci, končí lehota posledným dňom mesiaca. (4) Ak koniec lehoty pripadne na sobotu, nedeľu alebo deň pracovného pokoja, posledným dňom lehoty je najbližší nasledujúci pracovný deň. (5) Lehota je zachovaná, ak je v posledný deň lehoty vykonaný úkon na úrade alebo podanie odovzdané na poštovú prepravu prostredníctvom poštového podniku 90f) (ďalej len "pošta") alebo prijaté elektronickými prostriedkami a podpísané zaručeným elektronickým podpisom 90g) alebo urobené v súlade s § 75k odsek 6 na elektronickú adresu určenú úradom. Rovnako je lehota zachovaná, ak najneskôr v piaty pracovný deň je podanie urobené v súlade s § 75K odsek 2. ------------------------------------------------------------------ 90f) Zákon č. 507/2001 Z. z. o poštových službách. 90g) Zákon č. 215/2002 Z. z. o elektronickom podpise a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Predĺženie lehoty § 75ha (1) Z dôležitých dôvodov môže účastník konania pred uplynutím lehoty podľa § 75h odsek 1 požiadať úrad o jej predĺženie. Úrad nemôže lehotu predĺžiť o dlhšiu dobu, než o akú účastník konania predĺženie žiada. Ďalšie predĺženie už predĺženej lehoty nie je prípustné. (2) Lehotu ustanovenú týmto zákonom alebo osobitným zákonom úrad nemôže predĺžiť. Ak osobitný zákon ustanovuje, že lehotu možno predĺžiť, úrad ju nemôže predĺžiť o dlhšiu dobu, než je ustanovená v tomto osobitnom zákone alebo o dlhšiu dobu, než o akú účastník konania žiada. (3) Ak úrad nerozhodne o žiadosti o predĺženie lehoty najneskôr do 7 dní od jej doručenia, považuje sa lehota za predĺženú. (4) Ak osobitný zákon neustanovuje inak, proti rozhodnutiu o žiadosti o predĺženie lehoty nie je prípustný opravný prostriedok. Zmeškanie lehoty § 75hb (1) Ak uplynula pôvodná lehota už pred podaním žiadosti o odpustenie zmeškanej lehoty, môže úrad z dôležitých dôvodov odpustiť zmeškanie lehoty, ak o to účastník konania požiada najneskôr do 30 dní odo dňa, keď odpadli dôvody zmeškania pôvodnej lehoty, a ak v tej istej lehote urobí zmeškaný úkon. Zmeškanie už predĺženej lehoty nemožno odpustiť. (2) Zmeškanie lehoty nemožno odpustiť, ak uplynul od posledného dňa pôvodnej lehoty jeden rok. (3) Proti rozhodnutiu o žiadosti o odpustenie zmeškania lehoty nie je prípustný opravný prostriedok. Dožiadanie § 75i (1) Miestne príslušný úrad môže požiadať o vykonanie jednotlivých úkonov v konaní pred úradom iný vecne príslušný úrad, ak tento môže požadovaný úkon vykonať ľahšie, hospodárnejšie alebo rýchlejšie. Dožiadaný úrad je povinný žiadosti vyhovieť alebo oznámiť dôvody, pre ktoré dožiadaniu nemôže vyhovieť. (2) Spory o opodstatnenosti dožiadania rozhoduje ústredie úradu. Doručovanie § 75j (1) Úrad doručuje úradné písomnosti adresátovi spravidla poštou. Tieto písomnosti však môže doručiť i svojimi zamestnancami. (2) Do vlastných rúk sa adresátovi doručujú písomnosti, a) o ktorých tak výslovne ustanovuje tento zákon alebo c) ak tak určí úrad. (3) Ak nebol adresát písomnosti, ktorá má byť doručená do vlastných rúk, zastihnutý, hoci sa v mieste doručenia zdržuje, upovedomí ho doručovateľ vhodným spôsobom, že písomnosť príde doručiť znovu v určitý deň a hodinu. Ak bude nový pokus o doručenie bezvýsledný, uloží doručovateľ písomnosť na pošte a adresáta o tom vhodným spôsobom vyrozumie. Ak si nevyzdvihne adresát písomnosť do pätnástich dní od jej uloženia, považuje sa posledný deň tejto lehoty za deň doručenia, i keď sa adresát o uložení nedozvedel. (4) Ak adresát bezdôvodne odmietne prijať písomnosť, je táto doručená dňom, kedy bolo prijatie odmietnuté; na to musí doručovateľ adresáta upozorniť. (5) Ak má adresát zástupcu s plnomocenstvom pre celé konanie, doručuje sa písomnosť len tomuto zástupcovi. Ak má však adresát osobne v konaní niečo vykonať, doručuje sa písomnosť jemu i jeho zástupcovi. (6) Písomnosti určené právnickej osobe sa doručujú zamestnancom oprávneným pre tohto adresáta prijímať písomnosti. Ak nie sú, doručuje sa písomnosť, ktorá je určená do vlastných rúk, tomu, kto je oprávnený za adresáta konať; ostatné písomnosti ktorémukoľvek jeho zamestnancovi, ktorý písomnosť prijme. Rovnako sa postupuje, ak adresát ustanovil na pošte osobu na prijímanie zásielok. Ak takéto osoby nie sú alebo ak na adrese pre doručovanie písomností do vlastných rúk nebola zastihnutá osoba, ktorá je oprávnená písomnosť prevziať, hoci právnická osoba na adrese doručovania má sídlo, postupuje sa podľa odseku 3. (7) Písomnosti určené advokátovi môžu byť doručované tiež ich zamestnancom, ktorí nimi boli poverení na prijímanie písomností. (8) Ak nemožno doručiť písomnosť určenú do vlastných rúk právnickej osobe na adresu jej sídla, písomnosť sa považuje za doručenú adresátovi po troch dňoch od vrátenia nedoručenej písomnosti úradu, a to aj vtedy, ak sa ten, kto je oprávnený konať za právnickú osobu, o tom nedozvie. (9) Ak nemožno doručiť písomnosť určenú do vlastných rúk fyzickej osobe oprávnenej podnikať na adresu trvalého pobytu, doručuje úrad písomnosť na adresu jej miesta podnikania alebo miesta, kde vykonáva podnikateľskú činnosť, ak sa toto miesto líši od miesta podnikania. Písomnosť sa považuje za doručenú adresátovi po troch dňoch od vrátenia nedoručenej písomnosti úradu, a to aj vtedy, ak sa fyzická osoba oprávnená podnikať o tom nedozvie. Doručovanie elektronickými prostriedkami § 75ja (1) Úrad je oprávnený doručovať písomnosti aj elektronickými prostriedkami za podmienok podľa tohto zákona a osobitného predpisu. 90g) (2) Ak subjekt konania alebo účastník konania chce, aby mu úrad doručoval písomnosti elektronickými prostriedkami, je povinný elektronicky úradu oznámiť všetky údaje potrebné na takéto doručovanie, a to najmä meno a priezvisko fyzickej osoby, adresu trvalého pobytu alebo miesta podnikania, ak je odlišná od trvalého pobytu, obchodné meno alebo názov právnickej osoby, identifikačné číslo a jej sídlo. Takéto oznámenie musí obsahovať náležitosti, ktoré určí úrad. (3) Písomnosť doručovaná elektronickými prostriedkami sa považuje za doručenú v deň, keď úrad prijme potvrdenie od subjektu konania alebo účastníka konania o jej prevzatí podpísané zaručeným elektronickým podpisom, ak tento zákon neustanovuje inak. 90g) Takéto doručenie sa považuje za doručenie do vlastných rúk. (4) Ak subjekt konania pred úradom nepotvrdí prijatie písomnosti podľa odseku 3 do troch pracovných dní odo dňa odoslania písomnosti elektronickými prostriedkami, písomnosť sa považuje za nedoručenú. V takom prípade úrad doručí písomnosť subjektu konania pred úradom na adresu na doručovanie poštou. (5) Podmienky doručovania písomností zdravotnými poisťovňami určí úrad. ________________ Doručenie verejnou vyhláškou § 75jb (1) Ak nie je úradu známy pobyt adresáta, doručí písomnosť verejnou vyhláškou. (2) Doručenie verejnou vyhláškou sa vykoná tak, že sa písomnosť vyvesí po dobu pätnástich dní na úradnej tabuli v sídle úradu alebo jeho organizačného útvaru, alebo na internetovej stránke úradu. Posledný deň tejto lehoty sa považuje za deň doručenia. Začatie konania § 75k (1) Konanie je začaté dňom, keď sa podanie – návrh na začatie konania, spĺňajúce náležitosti podľa tejto časti zákona doručilo úradu, alebo dňom, keď účastník konania na výzvu úradu doručil doplnené podanie. (2) Podanie urobené telegraficky, telefaxom, ďalekopisom alebo elektronickými prostriedkami, ak nie je podpísané zaručeným elektronickým podpisom, 90g) alebo urobené podľa odseku 6 treba doručiť aj v písomnej forme, a to do troch pracovných dní od jeho odoslania, inak sa nepovažuje za doručené. (3) Pre konanie je rozhodujúci obsah podania, i keď je nesprávne označené. Z podania musí byť zrejmé, kto ho podáva, čoho sa týka a čo sa navrhuje. (4) Podanie sa predkladá na miestne príslušnom organizačnom útvare úradu a na požiadanie musí byť prijatie podania potvrdené. (5) Podanie urobené elektronickými prostriedkami sa podáva na elektronickú adresu určenú úradom. Elektronickú adresu zverejní úrad na internetovej stránke úradu. (6) Na podania subjektov konania a účastníkov konania urobené elektronickými prostriedkami, adresované úradu, sa primerane vzťahujú ustanovenia § 75ja. (7) Ak má podanie nedostatky, pre ktoré nie je spôsobilé na prerokovanie, vyzve úrad subjekt konania pred úradom, aby ich podľa jeho pokynu a v určenej lehote, ktorá nesmie byť kratšia ako päť dní, odstránil. Súčasne ho poučí o následkoch spojených s ich neodstránením. Ak sa výzve úradu nevyhovie, hľadí sa na toto podanie, akoby nebolo podané. (8) Podanie musí obsahovať označenie účastníkov a subjektov konania, najmä meno, priezvisko, bydlisko účastníkov konania, prípadne ich zástupcov. Ak je účastníkom právnická osoba, podanie musí obsahovať názov alebo obchodné meno, sídlo a identifikačné číslo, ak je pridelené. Ak je účastníkom fyzická osoba oprávnená podnikať, podanie musí obsahovať obchodné meno, sídlo a identifikačné číslo, ak je pridelené. Podanie ďalej musí obsahovať pravdivé opísanie rozhodujúcich skutočností, označenie dôkazov, ktorých sa navrhovateľ dovoláva, musí byť z neho zrejmé, čoho sa domáha a musí byť podpísané a datované. Podanie treba predložiť s potrebným počtom rovnopisov a s prílohami tak, aby jeden rovnopis zostal na úrade a aby iný účastník dostal jeden rovnopis. Ďalšie náležitosti podania určí úrad. Postúpenie § 75l (1) Ak nie je organizačný útvar úradu, ktorému bolo podanie v daňovej veci doručené, príslušný na prerokovanie veci a na rozhodnutie, je povinný podanie bezodkladne postúpiť vecne príslušnému organizačnému útvaru úradu a upovedomiť o tom toho, kto podanie urobil. (2) Ak bola podaním dodržaná lehota, považuje sa za zachovanú aj v prípade organizačného útvaru úradu, ktorému vec bola postúpená. Nazeranie do spisov § 75m (1) Subjekt konania je oprávnený nazerať do spisov týkajúcich sa jeho vecí, s výnimkou spisov uvedených v odseku 2. Úrad je povinný o každom nazretí do spisu vyhotoviť úradný záznam. (2) Subjekt konania alebo účastník konania nie je oprávnený nazerať do úradnej korešpondencie, zápisov a rozhodnutí slúžiacich výlučne pre potreby úradu a ďalších podkladov, do ktorých sa nesmie umožniť nazeranie s ohľadom na povinnosť zachovať v tajnosti pomery iných osôb. (3) Na žiadosť subjektu konania alebo účastníka konania urobí úrad zo spisového materiálu, do ktorého možno nazrieť, doslovné odpisy, overí ich zhodu s originálom, vyznačí na nich účel ich využitia a vydá ich subjektu konania alebo účastníkovi konania. Pri podaní urobenom elektronickými prostriedkami úrad potvrdí údaje na kópii podania, ktorú predloží subjekt konania alebo účastník konania. (4) Úrad je povinný umožniť nazeranie do spisov verejnému ochrancovi práv v súvislosti s výkonom jeho pôsobnosti.7) ---------------------------------------------------------------------------- 90h) Zákon č. 564/2001 Z. z. o verejnom ochrancovi práv v znení neskorších predpisov. Vylúčenie zamestnancov úradu § 75n (1) Zamestnanec úradu je z konania vylúčený, ak so zreteľom na jeho pomer k veci, k subjektom konania, účastníkom konania alebo k ich zástupcom možno mať pochybnosť o jeho nezaujatosti. (2) Zamestnanec úradu je vylúčený z konania, ak rozhodoval v predchádzajúcom konaní ako zamestnanec iného organizačného útvaru úradu. (3) Zamestnanec úradu, subjekt konania, účastník konania a ďalšie osoby zúčastnené na konaní sú povinní neodkladne oznámiť príslušnému vedúcemu zamestnancovi úradu skutočnosti uvedené v odsekoch 1 a 2 a ďalšie skutočnosti nasvedčujúce o zaujatosti zamestnanca úradu. (4) Zamestnanec, o ktorého nezaujatosti sú pochybnosti, smie do doby, než bude rozhodnuté o jeho nezaujatosti, vykonať vo veci len nevyhnutné úkony. (5) O vylúčení zamestnanca z konania rozhodne jeho priamo nadriadený vedúci zamestnanec, ktorý môže rozhodnúť o vylúčení i z vlastného podnetu. Pri námietke zaujatosti vedúceho zamestnanca úradu rozhodne o vylúčení jeho najbližšie nadriadený vedúci zamestnanec. Pri námietke zaujatosti vedúceho zamestnanca úradu, ktorý nemá nadriadeného vedúceho zamestnanca, rozhodne o vylúčení predseda úradu. (6) Proti rozhodnutiu o vylúčení zamestnanca podľa odseku 5 nie je prípustné odvolanie. Zastavenie konania § 75o (1) Úrad konanie zastaví, ak a) navrhovateľ vzal späť svoj návrh skôr, ako bolo o ňom rozhodnuté, a ak s tým súhlasia ostatní účastníci konania, b) účastník konania zomrel, bol vyhlásený za mŕtveho alebo zanikol bez právneho zástupcu, c) sa zistí v priebehu konania, že navrhovateľ nie je podľa osobitných predpisov účastníkom konania pred úradom, d) subjekt konania alebo účastník konania zmeškal lehotu, ktorú nemožno ďalej predĺžiť ani odpustiť jej zmeškanie, e) bolo vo veci už právoplatne rozhodnuté, f) odpadol dôvod konania, g) zistí, že nie je príslušným na konanie a vec nemožno postúpiť príslušnému orgánu, h) účastník konania, na návrh ktorého sa konanie začalo, na výzvu úradu v určenej lehote neodstránil nedostatky svojho podania a bol o možnosti zastavenia konania poučený, i) ak tak ustanoví zákon. (2) Rozhodnutie o zastavení konania podľa odseku 1 písm. b) sa doručuje iba druhému účastníkovi konania. (3) Rozhodnutie o zastavení konania musí obsahovať odôvodnenie. Proti tomuto rozhodnutiu okrem rozhodnutia podľa odseku 1 písm. a), b) a f) sa možno odvolať. Prerušenie konania § 75p (1) Úrad môže konanie prerušiť, najmä ak sa začalo konanie o predbežnej otázke (§75q) alebo konanie o inej skutočnosti rozhodujúcej na vydanie rozhodnutia. (2) Úrad môže konanie prerušiť najdlhšie na dobu 30 dní, ak to z dôležitých dôvodov zhodne navrhnú účastníci konania. Ak nie je ukončené konanie o predbežnej otázke alebo konanie o inej skutočnosti rozhodujúcej na vydanie rozhodnutia, môže úrad túto lehotu primerane predĺžiť, najdlhšie však na čas, kým sa rozhodne o predbežnej otázke alebo o inej skutočnosti rozhodujúcej na vydanie rozhodnutia. (3) Proti rozhodnutiu o prerušení konania nie je prípustné odvolanie. (4) Úrad pokračuje v konaní z vlastného podnetu alebo na podnet účastníka konania, len čo pominuli prekážky, pre ktoré sa konanie prerušilo, prípadne len čo uplynula lehota uvedená v odseku 2. Pokračovanie v konaní úrad písomne neoznamuje účastníkom konania. (5) Ak je konanie prerušené, lehoty podľa tohto zákona neplynú. Predbežná otázka § 75q (1) Ak sa v konaní vyskytne otázka, o ktorej už právoplatne rozhodol príslušný orgán, je úrad takýmto rozhodnutím viazaný. Inak si môže úrad o takejto otázke urobiť úsudok alebo dať príslušnému orgánu podnet na začatie konania. (2) Úrad si nemôže ako o predbežnej otázke urobiť úsudok o tom, či a kým bol spáchaný trestný čin alebo priestupok, alebo o osobnom stave občana, ak je to v pôsobnosti iného orgánu. Predvolanie § 75r Úrad predvolá osobu, ktorej osobná účasť v konaní pred úradom je nevyhnutná, a v predvolaní súčasne upozorní na právne dôsledky nedostavenia sa. Predvolanie sa doručuje do vlastných rúk. O dôsledkoch nedostavenia sa na základe predvolania súčasne úrad poučí osobu v predvolaní. Náklady konania § 75s (1) Ak neustanovuje tento zákon inak, náklady konania znáša úrad, s výnimkou nákladov, ktoré vznikli subjektu konania pred úradom. (2) Ak sa na výzvu úradu zúčastnia na konaní: a) svedkovia, patrí im náhrada hotových výdavkov a ušlej mzdy; nárok je treba uplatniť na úrade, na ktorého výzvu sa na konaní zúčastnili, súčasne s dokladmi, ktoré preukazujú uplatňovaný nárok, do piatich pracovných dní po výsluchu, inak tento nárok zaniká, b) znalci, audítori a tlmočníci, patrí im náhrada hotových výdavkov a odmien, podľa osobitných predpisov, c) osoby, s výnimkou subjektov konania, ktoré majú listiny a iné veci potrebné v konaní, patrí im náhrada spojená s ich predložením alebo obhliadnutím. Nárok je nevyhnutné uplatniť na úrade, na ktorého výzvu sa na konaní zúčastnili, súčasne s dokladmi, ktoré preukazujú uplatňovaný nárok, do piatich pracovných dní od predloženia alebo obhliadnutia, inak tento nárok zaniká, d) zúčastnené osoby podľa § 75c, patrí im náhrada hotových výdavkov; na uplatnenie nároku sa vzťahuje obdobne ustanovenie písm. a). (3) O uplatňovaných nárokoch rozhodne úrad do pätnástich dní odo dňa ich uplatnenia. Proti tomuto rozhodnutiu sa možno odvolať. Náhradu nákladov poukáže úrad v lehote do 30 dní od právoplatnosti rozhodnutia podľa tohto odseku. (4) Náhradu nákladov konania podľa odseku 2, ktoré vznikli v dôsledku nečinnosti alebo nesplnenia zákonných povinností subjektov konania alebo účastníkov konania, môže úrad uložiť subjektu konania alebo účastníkovi konania. Predpísaná náhrada nákladov konania je splatná do 15 dní odo dňa doručenia rozhodnutia. Proti tomuto rozhodnutiu sa možno odvolať. (5) Ak subjekt konania neuhradí náklady konania podľa odseku 4, úrad je oprávnený ich vymáhať v exekučnom konaní. Dokazovanie § 75t (1) Dokazovanie vykonáva úrad v konaní. (2) Úrad dbá, aby skutočnosti rozhodujúce pre správne posúdenie skutkového stavu veci boli zistené čo najúplnejšie, pritom vychádza najmä z návrhu účastníkov konania. (3) Netreba dokazovať skutočnosti všeobecne známe alebo známe úradu z jeho činnosti. (4) Ako dôkaz možno použiť všetky prostriedky, ktorými možno zistiť a objasniť skutočnosti rozhodujúce pre správne posúdenie skutkového stavu veci a ktoré nie sú získané v rozpore so všeobecne záväznými právnymi predpismi. Ide najmä o svedecké výpovede, znalecké posudky, verejné listiny, protokoly o kontrolách, zápisnice o miestnom zisťovaní a obhliadke a iné doklady. Podklad rozhodnutia §75u (1) Subjekty konania a účastníci konania sú povinní poskytnúť úradu plnú súčinnosť a prispieť k tomu, aby sa dosiahol účel konania najmä tým, že pravdivo a úplne opíšu všetky potrebné skutočnosti, označia dôkazné prostriedky a že dbajú na pokyny úradu. (2) Úrad pokračuje v konaní, aj keď sú účastníci nečinní. Ak riadne vyzvaný účastník nepostupuje podľa odseku 1, môže úrad konať; prihliadne pritom na obsah spisu a dosiaľ vykonané dôkazy. Ak úrad vyzve účastníka, aby sa vyjadril o určitom návrhu, ktorý sa týka postupu a vedenia konania, môže pripojiť doložku, že ak sa účastník v určitej lehote nevyjadrí, bude sa predpokladať, že nemá námietky. (3) Úrad pred vydaním rozhodnutia postupuje tak, aby čo najpresnejšie a najúplnejšie zistil stav veci, a na ten účel môže obstarať potrebné podklady na rozhodnutie. (4) Podkladom na rozhodnutie sú najmä podania, návrhy a vyjadrenia účastníkov konania, dôkazy, čestné vyhlásenia, ako aj skutočnosti všeobecne známe alebo známe úradu z jeho činnosti. (5) Úrad pri posudzovaní veci objasňuje rovnako dôkladne všetky rozhodujúce skutočnosti bez ohľadu na to, či svedčia v prospech, alebo v neprospech účastníka konania. Rozhodnutie § 75v (1) V konaní možno ukladať povinnosť alebo priznávať práva len rozhodnutím. Rozhodnutie je pre adresáta platné, len ak je riadnym spôsobom doručené alebo oznámené, ak tento alebo osobitný predpis neustanovuje inak. (2) Rozhodnutie musí obsahovať najmä: a) označenie orgánu, ktorý rozhodnutie vydal, b) číslo konania, číslo platobného výmeru, dátum rozhodnutia, c) meno, priezvisko, adresu trvalého pobytu fyzickej osoby, o ktorej právach a povinnostiach sa rozhodovalo, alebo obchodné meno a sídlo právnickej osoby, o ktorej právach a povinnostiach sa rozhodovalo, identifikačné číslo, ak jej bolo pridelené, alebo rodné číslo, ak fyzická osoba nemá povinnosť registrácie podľa tohto zákona alebo osobitného zákona, d) výrok, ktorý obsahuje rozhodnutie vo veci s uvedením ustanovenia právneho predpisu, podľa ktorého sa rozhodovalo, prípadne lehotu plnenia, rozhodnutie o náhradách konania, a ak ide o peňažné plnenie, aj sumu a číslo účtu príslušnej banky, na ktorý má byť suma zaplatená, e) poučenie o mieste, dobe a forme podania opravného prostriedku s upozornením na prípadné vylúčenie odkladného účinku, f) vlastnoručný podpis povereného zamestnanca úradu, s uvedením jeho mena, priezviska a funkcie a odtlačok úradnej pečiatky; ak sa rozhodnutie doručuje elektronickými prostriedkami, vlastnoručný podpis a odtlačok úradnej pečiatky sa nahrádzajú zaručeným elektronickým podpisom. 90g) (3) Rozhodnutie obsahuje odôvodnenie. V odôvodnení sa uvedie, ktoré skutočnosti boli podkladom rozhodnutia, aké úvahy ovplyvnili hodnotenie dôkazov a použitie právnych predpisov, na základe ktorých sa rozhodovalo. (4) Ak chýba v rozhodnutí poučenie o opravných prostriedkoch alebo v poučení bolo nesprávne uvedené, že proti rozhodnutiu nie je možné podať opravný prostriedok, prípadne bola skrátená lehota na podanie opravného prostriedku alebo nie je v poučení určená lehota vôbec, uzná úrad opravný prostriedok podaný do troch mesiacov po doručení rozhodnutia, za včas podaný. (5) Ak je v rozhodnutí určená pre podanie opravného prostriedku lehota dlhšia ako v tomto zákone, platí lehota uvedená v rozhodnutí. (6)Rozhodnutie o riadnych alebo mimoriadnych opravných prostriedkoch musí obsahovať odôvodnenie. Odôvodnenie nie je potrebné, ak sa navrhovateľovi vyhovuje v plnom rozsahu. (7) Doručené rozhodnutie, proti ktorému nemožno uplatniť riadny opravný prostriedok, je právoplatné. (8) Rozhodnutie je vykonateľné, ak proti nemu nemožno podať riadne opravné prostriedky alebo ak ich podanie nemá odkladný účinok a ak uplynula zároveň lehota plnenia. Lehoty na rozhodnutie a opatrenia proti nečinnosti § 75va (1) Úrad príslušný na rozhodnutie v konaní podľa tejto časti zákona je povinný v jednoduchých veciach, najmä ak možno rozhodnúť na podklade predložených dokladov, vydať rozhodnutie alebo vykonať iné opatrenie ustanovené týmto zákonom (ďalej len "rozhodnutie") bezodkladne. (2) V ostatných prípadoch je úrad príslušný na rozhodnutie v konaní povinný vo veci rozhodnúť do 15 dní odo dňa začatia konania podľa § 75k. Odvolací orgán (§ 75w) je povinný vo veci rozhodnúť do 15 dní odo dňa doručenia podania tomuto orgánu. V osobitne zložitých prípadoch je úrad a odvolací orgán povinný tak urobiť do 30 dní. (3) Ak vzhľadom na mimoriadnu zložitosť prípadu alebo iné závažné okolnosti alebo osobitnú povahu tohto prípadu nemožno rozhodnúť ani v lehote do 30 dní, môže túto lehotu na základe písomného odôvodnenia primerane predĺžiť predseda úradu. (4) Ustanovenia odsekov 2 a 3 sa vzťahujú aj na konanie o riadnych alebo mimoriadnych opravných prostriedkoch. (5)Lehota na rozhodnutie je zachovaná, ak v posledný deň lehoty subjekt konania prevezme rozhodnutie na úrade alebo ak úrad odovzdá rozhodnutie na poštovú prepravu prostredníctvom pošty alebo doručí rozhodnutie elektronickými prostriedkami podľa § 75ja. RIADNE OPRAVNÉ PROSTRIEDKY Odvolanie § 75w (1) Účastník konania sa môže odvolať, ak sa odvolania nevzdal písomne alebo ústne do zápisnice. (2) Odvolanie sa podáva písomne alebo ústne do zápisnice na úrade, ktorého rozhodnutie je odvolaním napadnuté (ďalej len prvostupňový orgán ). (3) Odvolanie musí obsahovať najmä: a) presné označenie prvostupňového orgánu, b) presné označenie odvolávajúceho sa, c) číslo konania, prípadne číslo rozhodnutia, proti ktorému odvolanie smeruje, d) uvedenie rozporu s právnymi predpismi, skutkovým stavom alebo inými dôvodmi, ktoré preukazujú nesprávnosť alebo nezákonnosť napadnutého rozhodnutia, e) dôkazy k tvrdeniam uvedeným v odvolaní, ak sa v odvolaní nenamieta len rozpor s právnymi predpismi, f) navrhované zmeny alebo zrušenie napadnutého rozhodnutia. (4) Odvolanie možno podať do pätnástich dní odo dňa doručenia rozhodnutia, proti ktorému odvolanie smeruje, ak nie je v tomto zákone ustanovené inak. Ak neobsahuje podané odvolanie zákonom predpísané náležitosti, vyzve prvostupňový orgán odvolávajúceho sa na jeho doplnenie s poučením, v akom smere musí byť doplnené, a o následkoch nevyhovenia výzve a určí na to primeranú lehotu, najmenej sedem dní. Ak vyhovie odvolávajúci sa tejto výzve v plnom rozsahu, považuje sa odvolanie za včas a riadne podané. Ak nevyhovie odvolávajúci sa výzve v lehote určenej vo výzve, prvostupňový orgán odvolacie konanie zastaví. Proti tomuto rozhodnutiu o zastavení konania je odvolanie prípustné. Ak odvolanie proti rozhodnutiu o zastavení konania nemá náležitosti ustanovené zákonom, úrad vyzve subjekt konania pred úradom na doplnenie odvolania s poučením o spôsobe jeho doplnenia; rovnako ho poučí aj o následkoch jeho nedoplnenia. Ak subjekt konania pred úradom doplní odvolanie v plnom rozsahu a v lehote určenej vo výzve, považuje sa odvolanie za včas a riadne podané. Ak subjekt konania pred úradom nedoplní odvolanie v plnom rozsahu a v lehote určenej vo výzve, prvostupňový orgán konanie zastaví. Proti tomuto rozhodnutiu nie je prípustné odvolanie. (5) Ak odvolávajúci sa vezme svoje odvolanie späť, nemôže podať v tej istej veci odvolanie nové, i keď by ešte odvolacia lehota neuplynula. Oznámenie o späťvzatí odvolania musí byť podané písomne alebo ústne do zápisnice. Dňom späťvzatia odvolania je deň uvedený v písomnom oznámení odvolávajúceho sa alebo v zápisnici o späťvzatí odvolania; týmto dňom je rozhodnutie právoplatné. Ak sú v dobe od podania odvolania do jeho späťvzatia vykonané prvostupňovým orgánom v konaní úkony, späťvzatím sa nezrušujú a možno ich využiť v ďalšom konaní. (6) Odvolanie má odkladný účinok, ak tento zákon neustanoví inak. (7) Odvolanie je neprípustné, ak smeruje len proti odôvodneniu rozhodnutia, bez toho, aby súčasne bol napadnutý jeho výrok. Postup prvostupňového orgánu § 75wa (1) Prvostupňový orgán môže rozhodnúť o odvolaní sám, ak mu v plnom rozsahu vyhovie. Proti tomuto rozhodnutiu sa nemožno odvolať. Prvostupňový orgán môže rozhodnúť o odvolaní aj v prípade, ak mu vyhovie iba čiastočne. Proti takému rozhodnutiu sa možno odvolať. (2) Rozhodnutie podľa odseku 1 musí obsahovať odôvodnenie, ak sa v ňom nevyhovuje odvolaniu v plnom rozsahu. V odôvodnení sa musí prvostupňový orgán vysporiadať so všetkými námietkami uvedenými v odvolaní. (3) Ak prvostupňový orgán o odvolaní podľa odsekov 1 a 2 nerozhodne sám, postúpi odvolanie do 15 dní odo dňa doručenia odvolania spolu s výsledkami doplneného konania, s úplným spisovým materiálom a s predkladacou správou na rozhodnutie odvolaciemu orgánu; o takomto postupe úrad písomne informuje subjekt konania pred úradom. (4) Predkladacia správa musí obsahovať najmä tieto údaje: a) zhrnutie výsledkov doplneného konania, b) stanovisko ku všetkým dôvodom odvolania, c) návrh na výrok rozhodnutia o odvolaní. (5) Prvostupňový orgán odvolanie zamietne, ak: a) smeruje proti rozhodnutiu, proti ktorému je odvolanie neprípustné, b) je podané po určenej lehote, c) je podané osobou na to nepríslušnou, d) smeruje len proti odôvodneniu rozhodnutia bez toho, aby súčasne bol napadnutý jeho výrok. (6) Proti rozhodnutiu podľa odseku 5 sa nemožno odvolať. Postup odvolacieho orgánu § 75wb (1) Odvolacím orgánom je predseda úradu. (2) Odvolací orgán preskúma odvolaním napadnuté rozhodnutie vždy v rozsahu požadovanom v odvolaní. Ak vyjdú pri preskúmavaní najavo skutkové, či právne okolnosti odvolávajúcim sa neuplatnené, ktoré majú podstatný vplyv na výrok rozhodnutia, možno na ne pri rozhodovaní prihliadnuť. Pritom nie je odvolací orgán viazaný len návrhmi odvolávajúceho sa a môže zmeniť rozhodnutie odvolaním napadnuté i v neprospech odvolávajúceho sa. V rámci odvolacieho konania môže odvolací orgán výsledky konania pred úradom doplňovať, odstraňovať chyby konania alebo toto doplnenie alebo odstránenie chýb uložiť úradu s určením primeranej lehoty. (3) Odvolací orgán rozhodnutie preskúma. Rozhodnutie v odôvodnených prípadoch zmení alebo zruší, inak napadnuté rozhodnutie potvrdí. Odvolací orgán rozhodnutie zruší a vec vráti na ďalšie konanie a rozhodnutie, ak sú na to dôvody. Ak odvolací orgán rozhodnutie zruší a vráti vec na ďalšie konanie a rozhodnutie, úrad, ktorého rozhodnutie bolo zrušené, je viazaný právnym názorom odvolacieho orgánu. (4) Rozhodnutie o odvolaní musí obsahovať odôvodnenie, ak sa v ňom nevyhovuje odvolaniu v plnom rozsahu. V odôvodnení sa musí odvolací orgán vysporiadať so všetkými námietkami uvedenými v odvolaní. (5) Ak vyplýva z povahy veci, že odvolanie môže podať niekoľko subjektov konania, a ak sa odvolá len niektorý z nich, vyrozumie o tom odvolací orgán všetky ostatné dotknuté subjekty konania a vyzve ich, aby sa k podanému odvolaniu v ním určenej lehote vyjadrili. Táto lehota nesmie byť kratšia ako sedem dní. Na vyjadrenie doručené po určenej lehote sa v ďalšom konaní neprihliada. (6) Proti rozhodnutiu odvolacieho orgánu sa nemožno odvolať. MIMORIADNE OPRAVNÉ PROSTRIEDKY Obnova konania § 75x (1) Konanie ukončené právoplatným rozhodnutím okrem rozhodnutia, ktorým sa rozhodnutie zmenilo mimo odvolacieho konania (§ 75y), sa obnoví na žiadosť účastníka konania alebo z úradnej moci, ak: a) vyšli najavo nové skutočnosti alebo dôkazy, ktoré mohli mať podstatný vplyv na výrok rozhodnutia a nemohli sa v konaní uplatniť bez zavinenia účastníka konania, b) rozhodnutie bolo vydané na základe dôkazov, ktoré sa ukázali ako nepravdivé, alebo rozhodnutie sa dosiahlo trestným činom, c) rozhodnutie záviselo od posúdenia predbežnej otázky, o ktorej príslušný orgán rozhodol inak. (2) Žiadosť o obnovu konania sa podáva na úrade, ktorý vo veci rozhodol v poslednom stupni. (3) Žiadosť musí byť podaná do šiestich mesiacov odo dňa, kedy sa žiadateľ preukázateľne dozvedel o dôvodoch obnovy, najneskôr však do troch rokov odo dňa právoplatnosti rozhodnutia, ktorého sa obnova konania týka. Tieto lehoty nemožno predĺžiť ani odpustiť ich zmeškanie. (4) V žiadosti o obnovu konania musí byť uvedený dôvod žiadosti podľa odseku 1, dôkazy preukazujúce odôvodnenosť žiadosti a dodržanie lehôt podľa odseku 3. Postup pri obnove konania § 75xa (1) Obnovu konania povoľuje alebo nariaďuje úrad. (2) Pri zmene miestnej príslušnosti rozhoduje o návrhu na obnovu konania alebo ju nariaďuje organizačný útvar úradu, ktorý je miestne príslušný v deň podania tohto návrhu. (3) V rozhodnutí o povolení alebo nariadení obnovy konania sa uvedie, v akom rozsahu sa konanie obnovuje a z akých dôvodov. (4) Proti rozhodnutiu o povolení alebo nariadení obnovy konania sa nemožno odvolať. Ak bola rozhodnutím zamietnutá žiadosť o obnovu konania, možno sa proti nemu odvolať. (5) Nové konanie vo veci vykoná organizačný útvar úradu, ktorý vo veci rozhodol v prvom stupni; pri zmene miestnej príslušnosti nové konanie vo veci vykoná správca dane uvedený v odseku 3. Ak rozhodol o obnove konania odvolací orgán, je úrad pri konaní viazaný jeho právnym názorom. (6)Ak konanie alebo jeho jednotlivé úkony neboli dotknuté dôvodom, pre ktorý sa obnova povoľuje alebo nariaďuje, zostávajú v platnosti. (7) Novým rozhodnutím vo veci sa pôvodné rozhodnutie zrušuje, ak sa ho dôvod obnovy týka. Proti novému rozhodnutiu vo veci sa možno odvolať. Preskúmanie rozhodnutia mimo odvolacieho konania § 75y (1) Rozhodnutie, ktoré je právoplatné, môže z vlastného alebo iného podnetu preskúmať organizačný útvar úradu najbližšie nadriadený organizačnému útvaru úradu, ktorý toto rozhodnutie vydal. (2) Podnet na preskúmanie rozhodnutia mimo odvolacieho konania sa podáva organizačnému útvaru úradu, ktorý toto rozhodnutie vydal, a môže byť podaný najneskôr do troch rokov odo dňa právoplatnosti rozhodnutia, ktoré sa navrhuje preskúmať. (3) Rozhodnutie vydané v rozpore so všeobecne záväzným právnym predpisom organizačnému útvaru úradu príslušný na preskúmanie rozhodnutia zmení alebo zruší. Organizačnému útvaru úradu príslušný na preskúmanie rozhodnutia rozhodnutie zruší a vráti vec na ďalšie konanie a rozhodnutie, ak sú na to dôvody. (4) Ak organizačný útvar úradu príslušný na preskúmanie rozhodnutia zistí, že vydané rozhodnutie nie je v rozpore so všeobecne záväzným právnym predpisom, zašle o tejto skutočnosti tomu, kto podal podnet na preskúmanie rozhodnutia, písomné oznámenie. V takom prípade sa rozhodnutie nevydáva. (5) Pri preskúmaní rozhodnutia vychádza príslušný organizačný útvar úradu z právneho stavu a skutkových okolností v čase vydania rozhodnutia. Preto nemôže rozhodnutie zmeniť alebo zrušiť alebo zrušiť a vrátiť vec na ďalšie konanie podľa odseku 3, ak sa po jeho vydaní dodatočne zmenili rozhodujúce skutkové okolnosti, z ktorých pôvodné rozhodnutie vychádzalo. (6) Podnetu účastníka konania na preskúmanie rozhodnutia môže v plnom rozsahu vyhovieť aj organizačný útvar úradu, ktorý rozhodnutie vydal, ak sa rozhodnutie netýka iného účastníka konania alebo ak s tým súhlasia ostatní účastníci konania. (7) Organizačný útvar úradu príslušný na preskúmanie rozhodnutia mimo odvolacieho konania môže mimo odvolacieho konania platobný výmer zrušiť, zmeniť alebo zrušiť a vrátiť vec na ďalšie konanie. (8)Proti rozhodnutiu, ktorým sa rozhodnutie mimo odvolacieho konania zrušuje a vec sa vracia na ďalšie konanie a rozhodnutie, alebo proti rozhodnutiu, ktorým sa zrušuje alebo mení rozhodnutie mimo odvolacieho konania, sa nemožno odvolať. (9) Proti rozhodnutiu, ktorým sa rozhodnutie mimo odvolacieho konania zrušuje a vec sa vracia na ďalšie konanie a rozhodnutie, účastník konania nemôže podať podnet na jeho preskúmanie. (10) Ak súd právoplatne rozhodol o žalobe, ktorou bolo napadnuté rozhodnutie, nemožno toto rozhodnutie podľa tohto zákona preskúmať v rozsahu, v akom rozhodol súd. Opravy zrejmých chýb, omylov a nesprávností § 75z (1) Úrad rozhodnutím na žiadosť alebo z úradnej moci opraví chybu v počítaní, písaní alebo iný omyl. (2) Ustanovenie odseku 1 sa primerane použije pri oprave zrejmých nesprávností aj v iných rozhodnutiach alebo opatreniach úradu alebo odvolacieho orgánu (§ 75w a nasl.), alebo orgánu príslušného preskúmať rozhodnutie (§ 75y). (3)Proti rozhodnutiam vydaným podľa odsekov 1 a 2 sa možno odvolať.“ Doterajšia deviata časť sa označuje ako desiata časť. Odôvodnenie: Navrhovaná nová deviata časť zákona zohľadňuje skutočnosť, že konania pred úradom začaté na návrh účastníka sú typicky sporovými konaniami, pričom správny poriadok ako lex generalis v zásade predpokladá riešenie nesporových konaní. Jeho presnou aplikáciou v konaniach pred úradom sú v sporových konaniach porušované viaceré ním proklamované zásady (napríklad: rovnosť pred zákonom; ochrana práv a právom chránených záujmov štátu, spoločnosti a účastníkov konania; vybavenie veci bez zbytočných prieťahov; materiálnej pravdy). Táto úprava vychádza z požiadavky Ministerstva zdravotníctva SR a požiadaviek zdravotných poisťovní na zjednodušenie, zefektívnenie a hlavne zrýchlenie procesu správneho konania vo veci vydávania platobných výmerov o pohľadávkach na poistnom. Materiál v tejto podobe by mal byť, v zmysle uznesenia Vlády SR predložený do medzirezortného pripomienkového konania. Zároveň má predkladaná úprava osobitného konania pred úradom oporu v iných osobitných právnych predpisoch, napr. v zákone o správe daní resp. v zákone o sociálnom poistení. 
poznámke pod čiarou 65) :
Navrhujeme text poznámky pod čiarou 65) zmeniť na: „§ 156 Trestného poriadku“ Odôvodnenie: Od 1. 1. 2006 je platný zákon č. 301/2005 Z. z., ktorý zrušil zákon č. 141/1961 Zb. Ekvivalentom znenia § 115 v zrušenom Trestnom poriadku je § 156 v zákone č. 301/2005 Z. z. 
§ 84:
Za § 84 navrhujeme vložiť nový § 84a, ktorý znie: „§ 84a (1) O povolení alebo nariadení obnovy konania ukončeného právoplatným rozhodnutím vydaným doterajšou zdravotnou poisťovňou, rozhoduje úrad. Ak úrad rozhodne o povolení alebo nariadení obnovy konania, je príslušný vykonať aj nové konanie. (2) Preskúmanie rozhodnutia mimo odvolacieho konania vydaného doterajšou zdravotnou poisťovňou vykonáva úrad. (3) Konanie o proteste prokurátora proti právoplatnému rozhodnutiu doterajšej zdravotnej poisťovne vykoná úrad.“ Odôvodnenie: Ustanovenie § 84 zákona č. 581/2004 Z. z. rieši iba problematiku riadnych opravných prostriedkov. Správny poriadok možnosť využitia mimoriadnych prostriedkov garantuje, nedefinuje však vecnú príslušnosť. Úrad rieši viacero podnetov, aj v konaní s Generálnou prokuratúrou SR, ktorých predmetom je upretie práva účastníkov konania na uplatnenie mimoriadnych opravných prostriedkov v správnom konaní, a tak v konečnom dôsledku porušenie ústavného práva na rovnosť pred zákonom. 
poznámkam pod čiarou č. 18) a č. 54) :
Navrhujeme aktualizovať poznámky pod čiarou 18) a 54), nakoľko od 1.4.2008 platí zákon č. 8/2008 o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý zrušil čl. I, III. zákona č. 95/2002 Z. z. 
poznámke pod čiarou 37) :
Poznámku pod čiarou 37) požadujeme doplniť nasledovne: „37) zákon č. 580/2004 Z. z. a nariadenie Rady (EHS) č. 1408/71.“ Odôvodnenie: Navrhujeme doplniť Nariadenie Rady (EHS) č. 1408/71 o uplatňovaní systémov sociálneho zabezpečenia na zamestnancov a ich rodiny, ktorí sa pohybujú v rámci európskeho spoločenstva. 
§ 27 a 27a zákona č. 580/2004 Z.z. :
K čl. II body 3-9 novely zákona - v zákone č. 581/2004 Z. z. navrhovaná novela v bode 19. z § 18 ods. 1 vypúšťa písmeno c). Úrad sa v intenciách spomínaného ustanovenia zúčastňuje na prerozdeľovaní poistného na verejné zdravotné poistenie. Z bodu 3 – 5 časti návrhu novely k zákonu č. 580/2004 Z. z. vyplýva, že kompetencie k prerozdeľovaniu poistného majú prejsť na MZ SR – nesúhlasíme, z pohľadu úradu sa navrhovaná úprava javí ako nesystémové riešenie. MZ SR v súčasnosti zabezpečuje prerozdeľovanie poistného za poistencov štátu, kde je zdroj rozpočet SR. Úrad nemá kompetencie vykonávať dohľad nad touto činnosťou. V prípade prebratia kompetencie prerozdeľovania poistného ministerstvom zdravotníctva je otázne, ktorý orgán verejnej moci bude vykonávať dohľad alebo inú formu kontroly nad touto činnosťou. Nie je doriešená skutočnosť, ako bude zabezpečené ukladanie opatrení na odstránenie nedostatkov pri výkone prerozdeľovania. MZ SR je jediným akcionárom Všeobecnej zdravotnej poisťovne, a. s. a zároveň prostredníctvom troch akcionárov vlastní Spoločnú zdravotnú poisťovňu, a. s. Vzniká tu potenciálne riziko konfliktu záujmov – akcionár týchto dvoch poisťovní by sa mal zúčastňovať resp. vykonávať prerozdeľovanie poistného ako verejných zdrojov na iné zdravotné poisťovne. 
§ 28a zákona č. 580/2004 Z.z.:
K čl. II bod 10 novely zákona - v navrhovanej novele je uvedené, že celkový úhrn príspevku poskytnutého poisťovniam v kalendárnom mesiaci predstavuje minimálne 0,5 % z vymeriavacieho základu podľa § 13 ods. 11., to znamená z vymeriavacieho základu štátu. Z § 28a ods. 1 nie je zrejmé, či Príspevok štátu na kompenzáciu rizík zdravotným poisťovniam je určený pre všetkých poistencov, alebo len pre poistencov štátu. Skutočnosť, že ide o poistencov štátu, je možné vyvodzovať z odkazu na vymeriavací základ štátu, z ktorého sa má tvoriť samotný príspevok. V prípade, že príspevok štátu je určený len pre poistencov štátu, navrhujeme upraviť názov § 28a a celý ods. 1 tak, aby bolo zrejmé, že ide o príspevok štátu pre poistencov štátu. 	
19. 8.	

O

O

O

Z

Z

Z

Z

O

Z

Z

O

Z

O

O

Z

Z

O

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

O

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

O

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

O

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

O

Z

O

	
A

A

A

N

A

C

A

C

N

A

A

N

N

N

A

N

N

A

A

A

N

N

A

A

A

N

N

N

N

N

N

C

C

C

N

N

A

A

A

A

A

N

N

N

A

A

N

N

N

N

N

N

N

C

A

A

A

	
Text upravený.

Text upravený.

Text prepracovaný.

Pripomienka je nad rámec novely.
Splnomocňovacie ustanovenie je zaradené nesystematicky, problematika dispenzarizácie by mala byť upravená v zákone č. 576/2004 Z.z.

Novelizačný bod vypustený.

Text prepracovaný.

Novelizačný bod vypustený.

Text prepracovaný.

Pripomienka je nad rámec novely.
Splnomocňovacie ustanovenie je zaradené nesystematicky, problematika dispenzarizácie by mala byť upravená v zákone č. 576/2004 Z.z.

Novelizačný bod vypustený.

Text vypustený.

Ak je uzavretá zmluva na určitý objem výkonov, nie je možné riešiť v zmluve súčasne aj spôsob úhrdy nadlimitných výkonov Zmluvné objemy na uzatvárajú na základe rozpočtu zdravotných poisťovní. Zdravotná poisťovňa sa nemôže zaviazať na dopredu neurčenú úhradu, pretože sa môže dostať do platobnej neschopnosti.

Zdravotné poisťovne nestihnú do 1 mesiaca vypracovať správu o hospodárení.

Pôvodné znenie zákona je dostačujúce.

Text prepracovaný.

Obsahové náležitosti prihlášky upravuje § 8 zákonač. 580/2004 Z. z.

Navrhované znenie by znamenalo úpravu všeobecne záväzného právneho predpisu. Pôvodná úprava je dostačujúca.

Text prepracovaný.

Novelizačné body sa vypúšťajú.

Pridaný nový novelizačný bod.

Dodržiavanie povinností je upravené v zákone, nie je dôvod na takúto právnu úpravu.

Doplnenie odkazu je nadbytočné, ustanovenie § 4 ods. 5 zákona č. 576/2004 Z.z. platí pre prípady požadované úradom.

Text doplnený.

Novelizačný bod doplnený.

Text doplnený.

Navrhované doplnenie nie je správne legislatívne zaradené do zákona

Súčasné znenie je dostačujúce.

Súčasné znenie je dostačujúce.

Navrhované znenie je nad rámec novely, úrad má dostatočné finančné zdroje na krytie týchto činností, došlo by k zvýšeniu výdavkov štátneho rozpočtu.

Navrhované znenie nad rámec novely, nesprávne sformulované splnomocňovacie ustanovenie.

Navrhované znenie je nad rámec novely, úrad má dostatočné finančné zdroje na krytie týchto činností, došlo by k zvýšeniu výdavkov štátneho rozpočtu.

Text preformulovaný.

Text prepracovaný.

Súčasné znenie je dostačujúce.

Súčasné právne úpravy nevylučujú výkon dohľadu v zdravotných poisťovniach a následne u poskytovateľov.

Nie je možné zákonom prikazovať poskytovateľovi ZS také úlohy, z ktorých mu vznikajú náklady.
Podľa § 45 a 456 zákona 581/2004 poskytovateľ je povinný poskytnúť na požiadanie úradu doklady vrátane ich rovnopisov iné písomnosti a informácie vrátane informácií na elektronických nosičoch dát, vysvetlenia, vyjadrenia, ústne a písomné informácie k predmetu dohľadu. 

Novelizačný bod vypustený.

Text upravený.

Novelizačný bod vypustený.

Text prepracovaný.

Text prepracovaný.

Súčasné znenie zákona je postačujúce. (§ 45 ods. 1 písm. a) a § 46 ods. 1 písm. a).

Súčasné znenie zákona je dostačujúce.

Súčasné znenie je dostačujúce.

Doplnený nový novelizačný bod.

Doplnený nový novelizačný bod.

Nie je dôvod na úpravu ustanovenia.

Problematika je nad rámec novely. Na jej riešenie je potrebná komplexná zmena ustanovený.

Problematika je nad rámec novely. Na jej riešenie je potrebná komplexná zmena ustanovený.

Problematika je nad rámec novely. Na jej riešenie je potrebná komplexná zmena ustanovený.

Problematika je nad rámec novely. Na jej riešenie je potrebná komplexná zmena ustanovený.

Súčasné znenie je dostačujúce.

Súčasné znenie je dostačujúce.

Text preformulovaný.

Text doplnený.

Novelizačné body vypustené.

Novelizačný bod vypustený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor trvá.

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor trvá.

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor trvá.

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor odstránený.
Subjekt odstúpil od pripomienky.

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor trvá.

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor trvá.

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor odstránený.
Subjekt odstúpil od pripomienky na základe dohody s MZ SR, že sa tento problém bude legislatívne riešiť v priebehu roku 2009.

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor odstránený.
Subjekt odstúpil od pripomienky

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor odstránený.
Subjekt odstúpil od pripomienky

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor odstránený.
Subjekt odstúpil od pripomienky

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor odstránený.
Subjekt odstúpil od pripomienky

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor odstránený.
MZ SR akceptovalo pripomienku.

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor odstránený.
MZ SR akceptovalo pripomienku.

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor odstránený.
Subjekt odstúpil od pripomienky

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor trvá.

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor odstránený.
Subjekt odstúpil od pripomienky

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor odstránený. MZ SR akceptovalo pripomienku.

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor odstránený. MZ SR akceptovalo pripomienku.

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor odstránený. MZ SR akceptovalo pripomienku.

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor odstránený. MZ SR akceptovalo pripomienku.

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor odstránený.
Subjekt odstúpil od pripomienky.

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor odstránený.
Subjekt odstúpil od pripomienky.

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor odstránený.
Subjekt odstúpil od pripomienky.

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor odstránený. MZ SR akceptovalo pripomienku.

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor trvá.

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor trvá.

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor trvá.

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor trvá.

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor odstránený.
Subjekt odstúpil od pripomienky.

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor odstránený.
Subjekt odstúpil od pripomienky.

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor trvá.

	
Žilinský samosprávny kraj	k nov. bodu 7: § 7 ods. 4  
bod 7: § 7 ods. 4  - navrhujeme vypustiť! 
 
Odôvodnenie: 
- v danom prípade poskytovateľ všeobecnej ambulantnej zdravotnej starostlivosti môže poskytovať zdravotnú starostlivosť aj na priamu platbu podľa platnej legislatívy (zák. 578/2004 Z.z.) Ak s takýmto poskytovaním zdravotnej starostlivosti súhlasí aj pacient považujem toto ustanovenie v rozpore s platnou legislatívou. Zároveň pripúšťam, že v praxi sa minimálne vyskytuje poskytovanie zdravotnej starostlivosti v odbore všeobecného lekárstva na priamu platbu. 
 
 - zásadna pripomienka 
k noveliz. bodu 8: § 7 ods. 4 bod b) 
bod 8: § 7 ods. 4 bod b) – navrhujeme vypustiť prevádzkovateľov prírodných liečebných kúpeľov a kúpeľných liečební 
 
- nevidíme dôvod prečo by hodnoteniu  nemali podliehať aj prevádzkovatelia prírodných liečebných kúpeľov a kúpeľných liečební 
k noveliz. bodu 23: § 20 ods. 1 písm. j)
 bod 23: § 20 ods. 1 písm. j) – doplniť platbu zo zdravotného poistenia 
 
- nie sú v tomto prípade vyriešené platby za dané vyšetrenia, najmä ak sú vykonané v rámci poskytovania zdravotnej starostlivosti a mali by byť hradené zo zdravotného poistenia. Doteraz sa stávalo, že úrad požadoval priamu platbu i keď išlo o vyšetrenia, ktoré by mali byť hradené zo zdravotného poistenia 
	Z

O

O
	A

N

N	Novelizačný bod vypustený.

Predkladateľ trvá na predloženom návrhu.

Nesystémovo zaradené.

Prešovský samosprávny kraj	v § 6 ods.14 písm b)  upraviť text následovne: 
v odôvodnených prípadoch obstarať 
  
Odôvodnenie : 
Súčasné zneni §6 ods.14 písm b)  umožňuje zdravotným poisťovniam obstarať  lieky ustanovené osobitným predpisom MZ SR ( vyhláška 445/2005 Zz) len "na základe žiadosti  poskytovateľa zdravotnej starostlivosti, s ktorým  má uzatvoren=u zmluvu o poskytovaní zdravotnej starostlivosti".  Pripravená novela vyhlášky MZ SR Návrh vyhlášky Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky, ktorou sa ustanovujú lieky a zdravotnícke pomôcky, ktoré môže obstarať zdravotná poisťovňa  (materiál MZ SR č. 12733-1/2008-OL) umožňuje  obstaranie  liekov  a zdravotníckych pomôcok najmä ekonomicky náročných a plošne používaných ( lieky nad 20000 Sk , lieky  ktorých celková cena jednej kúry presiahne  100000 Sk,  očkovacie látky pre  povinné očkovanie a očkovacie látky pre očkovanie pri mimoriadnych epidemiologických situáciách.  Súčasné znenie §6 ods.14 písm b) však neumoňuje  zdravotným poisťovniam realizáciu obstarávania bez žiadosti poskytovateľa. Obstarávanie drahých liekov priamo u distribútora  alebno u výrobcu je pritom jednoznačne ekonomicky výhodnejšie ako ich úhrada cestou verejných lekárni. Pri očkovacích látkach je takáto ekonomická efektívnoť ešte vyššia    , nakoľko sa jedná o pločné - povinné očkovanie detí a dospelých  pričom sa používajú konkrétne MZ SR a ÚVZ SR určené očkovacie látky.   	O	N	Pripomienka nad rámec pripravovanej novely.		
Asociácia všeobecných lekárov pre deti a dorast	Zásadná pripomienka 
k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
V súlade s článkom 10 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky, ktoré boli schválené uznesením vlády SR z 8. apríla 1997 č. 241 v znení neskorších predpisov týmto predkladáme hromadnú pripomienku k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. (Číslo materiálu: 18695-2/2007-OL). Všetky nižšie uvedené pripomienky sa vzťahujú k článku I. návrhu zákona, teda k ustanoveniam, ktorými sa mení a dopĺňa zákon č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.

Všetky pripomienky majú charakter zásadnej pripomienky. V prípade, že Ministerstvo zdravotníctva SR nevyhovie žiadame uskutočnenie rozporového konania, na ktoré budú písomne pozvaní nižšie uvedení zástupcovia verejnosti.

Oprávnenie zastupovať verejnosť pri rokovaní o pripomienke budú mať:

-	MUDr. Kvetoslava Prcúchová, nar. 23.3.1951; trvale bytom Fedáková 3, 841 02 Bratislava 
-	JUDr. Pavel Nechala, nar. 15.7.1978, trvale bytom Podunajská 11907/17, Bratislava 812 07

1.	Z návrhu zákona navrhujeme vypustiť nasledovné:

    Čl. I bod 7 „ Poskytovateľ všeobecnej ambulantnej zdravotnej starostlivosti je povinný uzatvoriť zmluvu o poskytovaní zdravotnej starostlivosti s každou zdravotnou poisťovňou, ak má uzatvorenú dohodu o poskytovaní všeobecnej ambulantnej zdravotnej starostlivosti  najmenej s jedným jej poistencom.“

Odôvodnenie:

    	Z návrhu novely zákona je zrejme, že ide o obmedzovanie zmluvnej slobody poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, keďže samotný princíp zmluvnej slobody možno chápať v dvoch rovinách: 
-	v slobodnom práve každého subjektu rozhodnúť sa, či a s kým príslušnú zmluvu uzatvorí, 
-	v práve slobodne si dohodnúť obsah tejto zmluvy. 

    	V tomto prípade pôjde o zasahovanie do slobody výberu zmluvného partnera ako súkromnoprávneho subjektu, čím strácajú oprávnenie samostatne rozhodovať o svojom právnom postavení. Právo nesmie nikoho nútiť, aby vlastnými právnymi úkonmi spôsoboval vytvorenie právnej skutočnosti, ktorá by zakladala existenciu príslušného obligačného vzťahu. Teda, pokiaľ ide o podnikateľské subjekty, pri ktorých sa uplatňuje princíp rovnosti v rámci obchodných záväzkových vzťahov, podrobujúce sa obchodnoprávnej normatívnej úprave sami rozhodnú, či uzatvoria zmluvu a s kým ju uzatvoria, čiže je vylúčené aplikovať princíp kontrakčnej povinnosti, t.j. povinnosť uzatvoriť určitú zmluvu alebo uzatvoriť ju len s určitým zmluvným partnerom. 

    	Na základe vyššie uvedeného by tak mohlo dôjsť k situáciám, pri ktorých poskytovatelia všeobecnej ambulantnej zdravotnej starostlivosti (ďalej ako „poskytovateľ “) by boli nútení uzatvárať pre nich výslovne nevýhodné zmluvy o poskytovaní zdravotnej starostlivosti so zdravotnými poisťovňami. Platby od zdravotných poisťovní by nemuseli pokrývať ani úhrady vlastných nákladov poskytovateľov za poskytnutú zdravotnú starostlivosť. 
    
      Návrh zákona na jednej strane zavádza povinnosť uzatvoriť zmluvu s poisťovňou no na druhej strane nerieši situáciu, keď poskytovateľ odmietne akceptovať predložený návrh zmluvy zo strany poisťovni pre jeho zjavnú nevýhodnosť.  Výška úhrady za zdravotnú starostlivosť môže byť zo strany zdravotnej poisťovne v zmluve ustanovená nižšia ako suma, ktorá je potrebná na pokrytie výdavkov poskytovateľa. 

	V prípade, ak zákon stanoví určitému subjektu uzatvoriť za zákonom stanovených podmienok istý typ zmluvy, tak by podstatné náležitosti tejto zmluvy mali byť priamo definované v zákone (napr. v Zákone o tepelnej energetike sú stanovené podstatné náležitosti Zmluvy o dodávke tepla, ktorú je povinný dodávateľ tepla uzatvoriť s odberateľom ak o to požiada) a taktiež by mali byť stanovené minimálne podmienky za ktorý by bol poskytovateľ povinný uzatvoriť zmluvu s poisťovňou. 

Z

	

A

	

Text vypustený.

		
Slovenská komora iných zdravotníckych pracovníkov	K návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov predkladáme v zákonnej lehote v rámci medzirezortného pripomienkového konania k § 9 nasledovné zásadné pripomienky a text žiadame doplniť nasledovne:
1.        V § 9 odsek 3 znie: 
„(3) Zdravotná poisťovňa vykonáva kontrolnú činnosť podľa odseku 1 revíznymi lekármi, revíznymi zubnými lekármi, revíznymi farmaceutmi, revíznymi sestrami a inými revíznymi zdravotníckymi pracovníkmi v príslušnom zdravotníckom povolaní x) s príslušnou odbornou spôsobilosťou podľa osobitného predpisu xx) v závislosti od kontrolovanej zdravotnej starostlivosti; ak ide o kontrolu hospodárenia vynakladania prostriedkov verejného zdravotného poistenia, aj inými zamestnancami poverenými výkonom kontroly. 
x) § 27 zákona č. 578/2004 Z. z. 
xx) § 33 zákona č. 578/2004 Z. z. 

2.        V § 9 v odseku 4 sa za slovo lekári dopĺňajú slová: 
„revízni zubní lekári, revízne sestry a iní revízni zdravotnícki pracovníci v príslušnom zdravotníckom povolaní“. 
3.        V § 9 odsek 8 znie: 
„(8) Revízni lekári, revízni zubní lekári, revízni farmaceuti, revízne sestry a iní revízni zdravotnícki pracovníci v príslušnom zdravotníckom povolaní a iní zamestnanci poverení výkonom kontroly (ďalej len „poverená osoba“) sú povinní pri výkone kontroly preukázať sa služobným preukazom a písomným poverením na výkon kontroly.“ 
Odôvodnenie k bodom 1 až 3 
Je vhodné rozšíriť okruh zdravotníckych pracovníkov v rámci regulovaných zdravotníckych povolaní, ktorí sú oprávnení vykonávať kontrolnú činnosť v závislosti od kontrolovanej zdravotnej starostlivosti v prípade, ak ide o kontrolu hospodárenia vynakladania prostriedkov verejného zdravotného poistenia. V závislosti od poskytovanej zdravotnej starostlivosti sa rozširuje okruh zdravotníckych pracovníkov v zdravotníckych povolaniach zubný lekár, sestra, pôrodná asistentka a iný zdravotnícky pracovník v príslušnom zdravotníckom povolaní a s príslušnou odbornou spôsobilosťou. podľa osobitného predpisu v závislosti od kontrolovanej zdravotnej starostlivosti. 

Z

Z

Z

	

N

N

N	

Rozširovať okruh zdravotníckych pracovníkov pre výkon kontrolnej činnosti v zákonom požadovanom rozsahu nie je v súlade s ustanoveniami § 25 ods. 1 písm. d) zákona č. 576/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov Zdravotnícki pracovníci uvedení v § 27 písm. d) až i) zákona č. 578/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov vykonávajú iba výkony indikované lekárom, čomu zodpovedá i právo vykonať kontrolu

Rozširovať okruh zdravotníckych pracovníkov pre výkon kontrolnej činnosti v zákonom požadovanom rozsahu nie je v súlade s ustanoveniami § 25 ods. 1 písm. d) zákona č. 576/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov Zdravotnícki pracovníci uvedení v § 27 písm. d) až i) zákona č. 578/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov vykonávajú iba výkony indikované lekárom, čomu zodpovedá i právo vykonať kontrolu

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 12. 9. 2008. Rozpor trvá.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 12. 9. 2008. Rozpor trvá

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 12. 9. 2008. Rozpor trvá.

	
Slovenská lekárska komora	Slovenská lekárska komora v rámci pripomienkového konania č.  k Návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 581/2004 Z.z o zdravotných poisťovniach a dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení zákona č. 580/2004 Z.z. v znení neskorších predpisov, ktorý  predkladá Ministerstvu  zdravotníctva SR tieto zásadné pripomienky:

a)	Navrhujem vypustiť bod 7, v ktorom sa navrhuje vloženie nového odseku 4 v § 7 zákona č. 578/2004 Z.z..  
Odôvodnenie k bodu 1:
	Uložením povinnosti poskytovateľovi zdravotnej starostlivosti uzatvoriť zmluvu o poskytovaní zdravotnej starostlivosti s každou zdravotnou poisťovňou, ak má uzatvorenú dohodu o poskytovaní všeobecnej ambulantnej zdravotnej starostlivosti  najmenej s jedným jej poistencom, stratia poskytovatelia jedinú výhodu, ktorou disponujú   pri rokovaniach o nových zmluvách so zdravotnými poisťovňami. Takto formulovaná povinnosť sa stane nebezpečným „nástrojom“  v rukách poisťovne, pretože ich zbaví povinnosti rokovať o podmienkach zmluvy. Zdravotné poisťovne  budú môcť jednostranne bez predchádzajúceho dohodovacieho konania diktovať poskytovateľom zmluvné podmienky, predovšetkým cenové podmienky. Poskytovatelia budú zákonom nútení   uzatvoriť zmluvy aj za zjavne nevýhodných podmienok. 
2.  V  bode 25, navrhujeme na konci vety doplniť „alebo  na základe licencie  na výkon samostatnej zdravotníckej praxe.“
Odôvodnenie k bodu 2:
	Podľa dôvodovej správy zmena má novelizované ustanovenie umožniť lekárom úradu vykonávať lekársku prax v pozícií zamestnanca držiteľa povolenia na prevádzkovanie zdravotníckeho zariadenia. Avšak navrhované znenie by umožnilo vykonávať zdravotníckeho povolanie zamestnancom úradu aj prostredníctvom licencie na výkon samostatnej zdravotníckej praxe, teda nielen v pozícií zamestnanca, ale aj  v pozícií podnikateľa. 

Z

Z	

A

A

	

Novelizačný bod vypustený.

Text doplnený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 12. 9. 2008. MZ SR akceptovalo pripomienku. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 12. 9. 2008. MZ SR akceptovalo pripomienku. Rozpor  bol odstránený	
Slovenská komora zubných lekárov	Slovenská komora zubných lekárov (ďalej len „SKZL“) k predmetnému zákonu uplatňuje tieto zásadné pripomienky: 

1.	bod 7 – vypustiť
Odôvodnenie: návrh na rozšírenie ustanovenia § 7 je neopodstatnený, pretože zavedením obvodov (rajonizácie) je povinnosť ošetriť pacienta lekárom z prideleného obvodu príslušným samosprávnym krajom vyriešená.

2.	k bodu 9 – v § 7 ods. 5 sa dopĺňa písmeno f), ktoré znie: „f) bezpečnosti pacienta“.  Na konci týchto slov treba uviesť odkaz na vykonávací predpis, ktorý určí, čo znamená bezpečnosť pacienta alebo vypustiť toto ustanovenie.
Odôvodnenie: V dôvodovej správe predkladateľ uvádza, že v zmysle Luxemburskej deklarácie je zvyšovanie bezpečnosti pacienta jednou z priorít poskytovania zdravotnej starostlivosti v členských štátov EU. V zákone o zdravotnej starostlivosti nie je definícia čo je bezpečnosť pacienta v podmienkach SR. Z praxe je známe, že pod hlavičkou bezpečnosti pacienta sa na neštátne zdravotnícke zariadenia, najmä na zubných lekárov valia povinnosti mať v ambulancii ďalšie a ďalšie zariadenia, pričom  sa dá požadovaná činnosť zabezpečiť aj iným spôsobom ako kúpou drahého zariadenia. Týmto sa pod hlavičkou bezpečnosti pacienta predražuje systém, nezvyšuje sa účinnosť (bezpečnosť pacienta).  Náklady  vynaložené na bezpečnosť pacienta zaplatí on sám v cene za poskytnutú zdravotnú starostlivosť,  a pretože ceny sa nedajú neustále zvyšovať aby sa zabezpečila rentabilita zubnej ambulancie, zubní lekári  znechutení odchádzajú do dôchodku. 
Zároveň je notoricky známa skutočnosť, že zabezpečenie bezpečnosti pacienta v štátnom zdravotníckom zariadení je prakticky nemožná; dostanú štátne zdravotnícke zariadenia ďalšou novelou zákona výnimku? 

3.	bod 14 vypustiť 
Odôvodnenie: Podľa ust. § 14 zákona č. 581/2004 Z.z. je každá zdravotná poisťovňa povinná po celý čas svojej činnosti zabezpečovať platobnú schopnosť. Nad tým dohliada Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou. SKZL považuje za neakceptovateľné, aby jediný akcionár VšZP, najväčšej zdravotnej poisťovne, ktorá je tesne nad hranicou platobnej schopnosti stanovoval výšku a spôsob výpočtu a preukazovania miery platobnej schopnosti a  lehoty preukazovania dosiahnutej miery platobnej schopnosti. 
Ak je potrebné určiť spôsob vykazovania platobnej schopnosti zdravotnými poisťovňami, treba to upraviť všeobecne záväzným právnym predpisom vydaným MZ SR a nie zmenou zákona, ktorou sa zavedie nerovnoprávne postavenie zdravotných poisťovní na trhu.

4.	bod 21 vypustiť 
Odôvodnenie: Navrhovanou zmenou sa Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou dostane k údajom, ktoré podľa platného zákona nemôže zbierať.  Vzhľadom na to, že tieto údaje majú k dispozícii stavovské organizácie a zároveň ich podľa zákona má zbierať aj Národné centrum zdravotníckych informácií Ministerstva zdravotníctva SR podľa zákona č. 576/2004 Z.z. nie je žiaduce aby tieto údaje zbieral ďalší subjekt, ktorý nie je stavovskou organizáciou a ani ústredným orgánom štátnej správy. Zvyšuje sa týmto riziko zneužitia údajov zubných lekárov. 

5.	V Čl. II. vypustiť body 3 až 10 
Odôvodnenie: Prerozdeľovanie preddavkov na poistné a ročné prerozdeľovanie poistného by malo zostať v pôsobnosti Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou. SKZL znova argumentuje tým, že ministerstvo zdravotníctva je jediným akcionárom VšZP a ďalšia centralizácia môže viesť až k tomu, že VšZP bude určovať ceny na trhu zdravotného poistenia. Zároveň zmena percenta základu pre prerozdelenie sa zvyšuje na 95 % bez akýchkoľvek výpočtov a analýz, ktoré preukážu odôvodnenie predkladateľa, že touto zmenou sa zmierni nespravodlivé prerozdeľovanie celkových zdrojov medzi zdravotnými poisťovňami. 

6.	V Čl. II v bode 11 § 31g za slovom základu ukončiť text. 
Odôvodnenie: Navrhované znenie neznamená zvýšenie poistného pre štát 5 % z vymeriavacieho základu. Podľa navrhovaného  znenia § 31g  bude základom pre výpočet 4,5 % objem poistného za okruh osôb podľa § 11 ods. 8 zákona č. 580/2004 Z.z. a  0,5 % bude  príspevok štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní podľa § 28 zákona č. 580/2004 Z.z. Príspevkom štátu z kapitoly Ministerstva zdravotníctva SR sa podľa dôvodovej správy k návrhu  majú mierne odstrániť dôvody nepomeru medzi vysokými nákladmi na úhradu zdravotnej starostlivosti  a nízkymi príjmami od platiteľov poistného. Tieto príjmy z príspevku majú byť vyňaté z mesačného prerozdelenia a ročného prerozdeľovania a majú sa prerozdeľovať všeobecne záväzným právnym predpisom, ktorý vydá ministerstvo zdravotníctva. Celej tejto konštrukcii chýba analýza výhodnosti pre poistný systém ako celok. SKZL žiada aby bol tento model doplnený o riadnu analýzu, z ktorej bude zrejmé, aký je predpokladaný objem prostriedkov sa dostane do zdravotných poisťovní a z nich poskytovateľom podľa ich členenia.

Z

Z

Z

Z

Z

Z

	

A

A

C

N

C

C

	

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod bol vypustený.

Text prepracovaný.

Navrhovaná zmena je len vyprecizovanie platných ustanovení.

Úprava percentuálnej výšky súvisí so zmenou výšky úhrad platiteľov poistného, navrhovaná úprava má za cieľ zobjektívniť systém prerozdelovacieho mechanizmu a tým aj upraviť solidaritu v rámci zdravotného poistenia na reálnu mieru a potrebu.

Text prepracovaný	

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 12. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený. Subjekt ustúpil od zásadnej pripomienky.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 12. 9. 2008. Rozpor  trvá.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 12. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.
Subjekt odstúpil od zásadnej pripomienky.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 12. 9. 2008. Rozpor  nebol odstránený. Subjekt trvá na výške 5%.
		
Slovenská komora sestier a pôrodných asistentiek	Zásadná pripomienka č.1  

Navrhujeme doplniť ustanovenia §7 o nový ods.3 (pôvodný odsek 3 a nasl. budú prečíslované podľa poradia). Nový ods.3 znie nasledovne:
Návrh: Zdravotná poisťovňa je povinná uzatvoriť zmluvu o poskytovaní ošetrovateľskej starostlivosti so zariadením sociálnych služieb zriadeným podľa osobitného predpisu (odkaz na príslušné ustanovenia zákona o sociálnych službách), ak o to zariadenie sociálnych služieb požiada a súčasne preukáže, že ošetrovateľská zdravotná starostlivosť bude poskytovaná zdravotníckymi pracovníkmi tohto zariadenia sociálnych služieb, ktorí sú spôsobilí na výkon zdravotníckeho povolania podľa osobitných predpisov.

Odôvodnenie: 

Zapracovanie tohto ustanovenia je nevyhnutné pre praktickú realizáciu ustanovenia §22 návrhu zákona o sociálnych službách, ktoré zakotvuje možnosť poskytovania zdravotnej starostlivosti vo vybraných typoch zariadení sociálnych služieb. Prepojenosť na financovanie zo strany zdravotných poisťovní, resp. uzatváranie zmlúv na poskytovanie zdravotnej starostlivosti medzi týmito zariadeniami a zdravotnými poisťovňami je základným predpokladom pre ich fungovanie.

	Z

	N	Navrhované znenie je nad rámec novely.	Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 12. 9. 2008. Rozpor  trvá.
	
Dôvera, zdr. Poisťovňa	VŠEOBECNÉ PRIPOMIENKY K NÁVRHU ZÁKONA

A) 	Prerozdeľovanie poistného
Predloženým návrhom zákona dochádza k zmene prerozdeľovania poistného na verejné zdravotné poistenie. Miera prerozdeľovania poistného sa má z doterajších 85,5% predpísaného poistného zvýšiť na 95,5% predpísaného poistného. V tejto súvislosti poukazujeme na dôvodovú správu k § 27 ods. 3 zákona č. 580/2004 Z.z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z.z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 580/2004 Z.z.“).

V roku 2004 predloženom návrhu zákona MZ SR poukazovalo na to, že „na rozdiel od súčasnej právnej úpravy je základom prerozdeľovania poistného vybraté poistné, najmenej však 95% povinného poistného, t.j. poistného, ktoré je povinný platiteľ poistného odviesť na verejné zdravotné poistenie.“ 

MZ SR taktiež v tejto súvislosti zvýraznilo v dôvodovej správe otázku „motivácie“ zdravotných poisťovní na čo možno najväčšom výbere poistného, keď uviedlo, že „ustanovenia upravujúce základ prerozdeľovania poistného v nadväznosti na skutočnosť, či zdravotná poisťovňa vyberie menej alebo viac ako 95% povinného poistného majú za cieľ motivovať zdravotné poisťovne k najväčšiemu možnému výberu poistného.“

Predkladateľ zároveň v roku 2004 predloženom návrhu zákona, resp. v jej dôvodovej správe zároveň uviedol, že „podľa navrhovanej právnej úpravy sa medzi zdravotné poisťovne prerozdeľuje 90% základu prerozdeľovania poistného v nadväznosti na počet poistencov násobený indexom rizika“, pričom Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou bude dohliadať na prerozdeľovanie poistného na verejné zdravotné poistenie.“ 

V roku 2004 MZ SR ako predkladateľ predmetného návrhu zákona navrhlo prerozdeľovací proces tak, že ÚDZS na základe údajov získaných od zdravotných poisťovní určil „aká suma z celkovej sumy povinného poistného pripadne jednotlivým zdravotným poisťovniam (po započítaní záväzkov a pohľadávok zdravotných poisťovní) a tieto údaje im oznámil vždy do 25. dňa v kalendárnom mesiaci.“

Na základe výsledkov prerozdeľovania potom zdravotné poisťovne, ktorým vznikol z prerozdelenia záväzok sú povinné odviesť prostriedky priamo na účty zdravotných poisťovní, ktoré majú pohľadávku. 

DÔVERA v tejto súvislosti poukazuje na to, že z predloženého návrhu zákona, resp. z jeho dôvodovej správy nie je absolútne možné určiť, z akých verifikovateľných údajov predkladateľ vychádzal pri koncipovaní zmien dotýkajúcich sa oblasti prerozdeľovania poistného na verejné zdravotné poistenie. Zastávame preto po oboznámení sa s predloženým návrhom názor, že takýto návrh môže so sebou priniesť pokles motivácie vyberať poistné u zdravotných poisťovní, čo v konečnom dôsledku môže smerovať k poklesu objem finančných zdrojov na financovanie zdravotnej starostlivosti. 

	Taktiež v tejto súvislosti poukazujeme aj na v médiách prezentované názory, že navrhované zmeny by sa najviac dotkli Spoločnej zdravotnej poisťovne, a. s. (ďalej len „SZP“), ktorá by na ich základe musela Všeobecnej zdravotnej poisťovni, a. s. (ďalej len „VšZP“) uhradiť v budúcom roku sumu približne 400 miliónov korún. Zmeny by sa dotkli aj ostatných zdravotných poisťovní, keď aj tie by boli na základe nového prerozdeľovacieho mechanizmu povinné odvádzať VšZP ročne rádovo stovky miliónov korún. 

Navrhovaná zmena je teda jednostranne výhodná pre VšZP, čo je podľa všetkého jediná motivácia predkladateľa návrhu, aby prerozdeľovací model zmenil. Predkladateľ nijakým spôsobom neanalyzoval iné možnosti úpravy prerozdeľovacieho mechanizmu, ktoré by zvýšili jeho prediktívnu schopnosť, no na druhej strane zachovali motiváciu k čo najvyššiemu výberu poistného. Veď práve od úspešnosti výberu poistného závisí celková výška zdrojov, ktoré môžu zdravotné poisťovne použiť na financovanie zdravotnej starostlivosti. Len na okraj podotýkame, že predkladateľ nijakým spôsobom nevyčíslil predpokladané dopady na hospodárenie zdravotných poisťovní.

Spolu s vyššie uvedenou zmenou predkladateľ navrhuje, aby právomoc prerozdeľovať poistné prešla z Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou (ďalej len „UDZS“) ako nezávislého a nestranného orgánu dohľadu nad verejným zdravotným poistením na MZ SR. Predkladateľ ale ponecháva centrálny register poistencov a teda klientov zdravotných poisťovní v pôsobnosti ÚDZS. 

V dôsledku tohto závažného nedostatku by následne MZ SR nemalo k dispozícií žiadne relevantné nástroje, prostredníctvom ktorých by mohlo verifikovať údaje, z ktorých sa pri prerozdeľovaní poistného vychádza.

 Vzhľadom na uvedený nedostatok by potom mohlo dôjsť k prerozdeleniu poistného na verejné zdravotné poistenie na základe skreslených, neoverených informácií. Zastávame v súvislosti s navrhovanou zmenou taktiež názor, že takáto zmena so sebou prináša prvky netransparentnosti, a to z nižšie uvedených dôvodov. 

Je potrebné vziať do úvahy, že MZ SR je nepriamo účastníkom trhu zdravotného poistenia, a to cez VšZP, u ktorej vykonáva ako jediný 100% akcionár svoje akcionárske práva. Takouto zmenou by potom MZ SR ako akcionár VšZP vydávalo rozhodnutia vo veci prerozdeľovania poistného na verejné zdravotné poistenie a zároveň by celý proces ako akcionár najväčšej zdravotnej poisťovne riadilo. Navrhovanou zmenou by zároveň podľa názoru DÔVERY dochádzalo k nevhodnému oslabovaniu postavenia ÚDZS ako nestranného a nezávislého orgánu vykonávajúceho dohľad nad verejným zdravotným poistením.

V predloženom návrhu zákona taktiež absentujú prechodné ustanovenia upravujúce prerozdelenie poistného za rok 2008, ktoré sa vykoná až po navrhovanej účinnosti zákona. V prípade, že by sa pristúpilo k ročnému prerozdeľovaniu poistného na verejné zdravotné poistenie  podľa nového modelu, zákon by sa nevhodným retroaktívnym spôsobom dotkol finančných prostriedkov jednotlivých zdravotných poisťovní aj za obdobie pred samotnou účinnosťou predloženého návrhu zákona. Tým by navrhovaná právna úprava dostávala retroaktívny charakter, kedy by novší zákon nerešpektoval právne vzťahy založené starším zákonom. Navrhovaná právna úprava by takýmto spôsobom zároveň odporovala princípu ochrany nadobudnutých práv, ktorý je imanentným princípom právneho štátu. Podľa judikatúry Ústavného súdu Slovenskej republiky „k imanentným znakom právneho štátu neodmysliteľne patrí aj požiadavka (princíp) právnej istoty a ochrany dôvery občanov v právny poriadok, súčasťou čoho je i zákaz spätného (retroaktívneho) pôsobenia právnych predpisov, resp. ich ustanovení. V ústavnom poriadku Slovenskej republiky platí zásada, podľa ktorej ten, kto konal, resp. postupoval na základe dôvery v platný a účinný právny predpis (jeho noriem), nemôže byť vo svojej dôvere k nemu sklamaný spätným pôsobením právneho predpisu alebo niektorého jeho ustanovenia.“

Vzhľadom na vyššie uvedené dôvody preto DÔVERA s navrhovanými zmenami nesúhlasí.

Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

B)	Minimálna miera platobnej schopnosti 

Ďalšou oblasťou, v ktorej dochádza predloženým návrhom zákona k principiálnym zmenám, je oblasť minimálnej miery platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne. Návrh zákona presúva definovanie minimálnej miery platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne zo zákona č. 581/2004 Z.z. na právny predpis nižšej právnej sily, a to na vyhlášku, ktorú by vydalo MZ SR. DÔVERA v tejto súvislosti poukazuje na to, že spolu s predmetným návrhom zákona nebol do medzirezortného pripomienkového konania predložený návrh  vyhlášky, takže z vecného pohľadu nie je možné návrh predkladateľa posúdiť. 

Spôsob, kedy by minimálna miera platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne bola určovaná podzákonným právnym predpisom, sa podľa nášho názoru dostáva do rozporu s ustanoveniami základného zákona právneho poriadku Slovenskej republiky, t.j. do rozporu s Ústavou SR, konkrétne s jej čl. 35 ods. 2 Ústavy SR, ako aj z čl. 40 Ústavy SR.

Domnievame sa, že otázka minimálnej platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne je otázkou z oblasti podmienok činnosti zdravotnej poisťovne a preto musí byť definovaná zákonom a nie právnym predpisom nižšej právnej sily, t.j. v tomto prípade vyhláškou vydanou MZ SR. 

Zároveň je potrené poukázať na zásadný konflikt záujmov, v ktorom by v takomto prípade vystupovalo MZ SR, keďže na jednej strane by MZ SR vystupovalo ako normotvorca a zároveň na druhej strane ako akcionár zdravotnej poisťovne, t.j. akcionár subjektu, pre ktorý má ako normotvorca stanoviť pravidlá. 

Výhrady má DÔVERA aj k zámeru predkladateľa návrhom zákona zmeniť obligatórne zrušenie povolenia na výkon činnosti z titulu, že zdravotná poisťovňa nemá zabezpečenú minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti na fakultatívnu možnosť. Navrhovaná zmena by potom znamenala, že bude závisieť od voľnej úvahy ÚDZS, či v prípade že zdravotná poisťovňa nemá zabezpečenú minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti uplatní voči nej ako sankciu zrušenie povolenia na výkon jej činnosti alebo nie.  MZ SR navrhovanú zmenu považuje DÔVERA za neodôvodnenú úľavu voči zdravotným poisťovniam, pokiaľ ide o ich povinnosť zabezpečovať svoju platobnú schopnosť. 

	V dôvodovej správe k návrhu zákona predkladateľ uvádza, že je jeho snahou „aby sa prispôsobilo znenie zákona č. 581/2004 Z.z. úprave v zákone č. 8/2008 Z.z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov“ (ďalej len „zákon o poisťovníctve“). Podľa názoru DÔVERY sa však predložený návrh zákona odkláňa od zákona o poisťovníctve, a to tak obsahom, ako aj svojou koncepciou.  Navrhované znenie § 14 ods. 1 zákona č. 581/2004 Z.z. nie je podľa nášho názoru obdobným ustanovením k ustanoveniu § 34 ods. 1 zákona o poisťovníctve. Predložený návrh zákona z ustanovenia § 14 ods. 1 zákona č. 581/2004 Z.z. vypúšťa dôležité slovné spojenie „vlastnými zdrojmi“ a v podstate ponecháva na rozhodnutie MZ SR, aby vo forme vyhlášky, t.j. podzákonného právneho predpisu stanovilo, či vlastné zdroje budú vôbec zahrnuté do výpočtu platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne. Navrhovanú právnu úpravu preto považujeme za jednoznačný odklon od právnej úpravy obsiahnutej v zákone o poisťovníctve. Zákon o poisťovníctve vo svojom ustanovení § 34 umožňuje Národnej banke Slovenska (ďalej len „NBS“) opatrením upravovať výpočet platobnej schopnosti poisťovne, ale bez zmeny podstaty tohto výpočtu, kde ide o súčet vlastných zdrojov poisťovne, ako aj určovať požadovanú minimálnu mieru platobnej schopnosti poisťovne, kedy ale musí prihliadnuť na rozsah poisťovacej činnosti, ktorú príslušná poisťovňa vykonáva.

Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti preto opätovne zvýrazňujeme výhrady DÔVERY k predkladateľom navrhovaným zmenám v oblasti minimálnej miery platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne, a to tak pokiaľ ide o návrh, aby podmienky minimálnej platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne boli určované vyhláškou a nie zákonom, ako aj podľa nášho názoru k neodôvodnenému zmäkčovaniu povinnosti pre zdravotné poisťovne zabezpečovať minimálnu mieru platobnej schopnosti. 

Opätovne tiež zdôrazňujeme náš vyššie prezentovaný názor, že minimálna miera platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne by mala byť stanovená zákonom a nie vyhláškou, pričom znenie tejto vyhlášky ani nebolo predkladateľom predložené. V konečnom dôsledku predložený návrh znamená výrazné zmäkčenie pravidiel pre prípadne neefektívne fungujúcu zdravotnú poisťovňu. 

Zároveň je DÔVERA toho názoru, že navrhované zmeny so sebou môžu priniesť stav právnej neistoty, keďže zdravotné poisťovne pôsobiace v oblasti verejného zdravotného poistenia nebudú vedieť, podľa akých podmienok dlhodobejšieho charakteru majú vykonávať svoju činnosť, čo je v rozpore s požiadavkou  právneho štátu a právnej istoty, ktorá jednoznačne vyplýva z ustanovenia čl. 1 ods. 1 Ústavy SR.

DÔVERA preto s navrhovanými zmenami nesúhlasí.

Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

C)	Schvaľovanie rozpočtov zdravotných poisťovní

Za zmeny závažného charakteru považuje tiež DÔVERA predkladateľom navrhnuté zmeny, kedy by vláda SR schvaľovala rozpočty zdravotných poisťovní, a to aj v prípade, ak u danej zdravotnej poisťovne nevystupuje ako ich akcionár štát, zastúpený príslušným ústredným orgánom štátnej správy. Predkladateľ návrhu zákona vo svojej dôvodovej správe k nemu uvádza, že „touto zmenou sa dosiahne, že všetky zdravotné poisťovne budú povinné predkladať návrh svojho rozpočtu na schválenie vláde SR“. Takouto zmenou sa podľa predkladateľa „zrovnoprávnia povinnosti všetkých zdravotných  poisťovní“, nakoľko podľa predkladateľa „všetky zdravotné poisťovne hospodária s verejnými financiami a preto je namieste, aby verejnosť poznala rozpočty všetkých zdravotných poisťovní, nielen tých v ktorých má majetkovú účasť štát“.  Navrhovanú zmenu, kedy by vláda SR schvaľovala rozpočty súkromných spoločností považuje DÔVERA za neprijateľný zásah do súkromného podnikania, za zásah ktorý je v rozpore zo základnými pravidlami a zásadami vlastníctva a vlastníckeho práva, ktoré je garantované Ústavou SR a samozrejme za zásah, ktorý je v príkrom rozpore so zásadou právneho štátu. Ako uvádzame vyššie, predkladateľ pri zdôvodňovaní svojho návrhu argumentuje potrebou, aby „verejnosť poznala rozpočty všetkých zdravotných poisťovní, nielen tých v ktorých má majetkovú účasť štát“. 

Podľa nášho názoru tento argument predkladateľa neobstojí. Zákon č. 581/2004 Z.z. určuje zdravotným poisťovniam povinnosť predkladať MZ SR, MF SR a ÚDZS návrh svojho rozpočtu a obchodno-finančného plánu a ďalšie údaje potrebné na účely zostavenia rozpočtu verejnej správy a hodnotenia plnenia rozpočtu verejnej správy vrátane údajov o príjmoch a výdavkoch s uvedením finančných tokov k ostatným subjektom verejnej správy. Z uvedenej skutočnosti je preto bez akýchkoľvek pochybností zrejmé, že verejnosť, na ktorú sa predkladateľ návrhu zákona odvoláva, má informácie o rozpočtoch a obchodno–finančných plánoch zdravotných poisťovní. Môžeme preto v tejto súvislosti prijať podľa nášho názoru záver, že rozpočty zdravotných poisťovní sú aj v súčasnosti pod verejnou kontrolou. 

Predložený návrh zákona berie predstavenstvu zdravotnej poisťovne ako štatutárnemu orgánu akciovej spoločnosti jeden zo základných ekonomických nástrojov obchodného vedenia spoločnosti. Z predloženého návrhu zákona pritom nie je vôbec zrejmé, či v danom prípade vláda SR „len“ informatívne prerokuje rozpočet zdravotnej poisťovne (súkromnej obchodnej spoločnosti) a tento vezme na vedomie, alebo či predložený rozpočet schváli svojim uznesením. 

Zdôrazňujeme, že vláda SR chce schvaľovať rozpočty súkromných zdravotných poisťovní, v ktorých nevykonáva žiadne akcionárske práva, pričom za jeho realizáciu nebude niesť žiadnu zodpovednosť. Samotný návrh nerieši otázku zodpovednostných vzťahov, vzhľadom na to, že neobsahuje návrhy riešení pre prípad, že napr. vláda SR predložený rozpočet neschváli, resp. schválený rozpočet bude pre danú zdravotnú poisťovňu nerealizovateľný alebo nevyvážený. 

Nerieši ani otázku nakoľko by bol rozpočet schválený vládou SR pre zdravotné poisťovne záväzný, keďže uznesenie vlády SR nie je normatívnym právnym aktom, ale ide o kolektívne rozhodnutie exekutívneho orgánu (vlády SR), ktorá smerom k súkromnej akciovej spoločnosti nemá žiaden dosah na jej riadenie. 

Vzhľadom na uvedené preto zastávame názor, že predmetný návrh je v praxi veľmi ťažko aplikovateľný, resp. v praxi ho nemožno aplikovať. Nevieme si v praxi predstaviť, na základe akého právneho titulu by vláda SR ukladala štatutárnemu orgánu akciovej spoločnosti (zdravotnej poisťovne), u ktorej nevystupuje žiaden ústredný orgán štátnej správy ako jej akcionár úlohu prepracovať jej rozpočet a tento následne opätovne predložiť vláde SR na schválenie, resp. aké dôsledky by pre hospodárenie zdravotnej poisťovne vyplývali z toho, ak by vláda SR vyslovila svoj nesúhlas s predloženým návrhom rozpočtu zdravotnej poisťovne. 

Schvaľovaním rozpočtov všetkých zdravotných poisťovní by sa vláda SR zároveň dostala do konfliktu záujmov, keďže v dvoch zdravotných poisťovniach, a to vo VšZP a v SZP vykonávajú akcionárske práva Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky, Ministerstvo obrany Slovenskej republiky, Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky a Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky. Z uvedeného by potom vyplývalo, že vláda SR a prostredníctvom nej akcionári dvoch zdravotných poisťovní by schvaľovali rozpočty svojich konkurentov. 

Opätovne v tejto súvislosti preto zdôrazňujeme, že zdravotné poisťovne sú podľa zákona č. 581/2004 Z.z. akciovými spoločnosťami. Akciová spoločnosť je podnikateľským subjektom s precíznou právnou úpravou s prehľadne definovanými a kontrolovateľnými vlastníckymi vzťahmi, riadiacimi a kontrolnými orgánmi. Aj povinnosti pri vedení účtovníctva a výkazníctva, zostavovanie a zverejňovanie účtovných závierok a výročných správ, povinnosť overovania účtovných závierok nezávislým audítorom dávajú záruku, že hospodárenie zdravotnej poisťovne ako akciovej spoločnosti je transparentné. Právna úprava akciovej spoločnosti má v (česko-)slovenskom právnom poriadku takmer 20-ročnú novodobú históriu, je to teda právna forma opakovane otestovaná v právnych vzťahoch, ktorá po vstupe Slovenskej republiky do Európskej únie navyše zodpovedá prísnym európskym štandardom.

	DÔVERA preto s navrhovanými zmenami nesúhlasí.

Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

D)	Príspevok štátu na kompenzáciu rizík

Ďalšou zmenou, ktorú predložený návrh prináša, je príspevok štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní. Podľa predkladateľa „zavedením príspevku štátu prostredníctvom kapitoly MZ SR na kompenzáciu zvýšených finančných rizík zdravotných poisťovní na úhradu zdravotnej starostlivosti za svojich poistencov sa mierne odstránia dôvody nepomeru medzi vysokými nákladmi na úhradu zdravotnej starostlivosti a nízkymi príjmami od platiteľov poistného.“. Z návrhu ďalej vyplýva, čo potvrdzuje aj zdôvodnenie obsiahnuté v dôvodovej správe k návrhu zákona, že „príjmy z príspevku budú vyňaté z mesačného prerozdeľovania a ročného prerozdeľovania a budú sa prerozdeľovať všeobecne záväzným právnym predpisom“.  Uvedený všeobecne záväzný právny predpis má vydať MZ SR.

	DÔVERA myšlienku prezentovanú predkladateľom, aby štát poskytoval príspevok zdravotným poisťovniam za účelom kompenzácie rizík spojených s úhradami za finančne náročnú zdravotnú starostlivosť nezavrhuje a rozhodne predmetnú myšlienku nepovažuje a priori za zlú. Uvedenú problematiku je podľa nášho názoru možné ale riešiť aj inými – systémovejšími – nástrojmi, napr. zvýšením výšky platby štátu za tzv. poistencov štátu na úroveň 5%, čo by so sebou prinieslo zvýšenie objemu finančných zdrojov, za súčasného zavedenia systému prerozdeľovania nákladov na finančne náročnú zdravotnú starostlivosť obdobne, ako je to napr. v Českej republike. 

Prípadne by bolo možné túto otázku riešiť ako prirážku k poistnému za osoby, za ktoré platí poistné štát. Takéto poistné vrátane prirážky by sa platilo, prerozdeľovalo aj administrovalo rovnako ako poistné, ktoré platí štát, preto by nevznikali dodatočné povinnosti ani náklady spojené so samotným poskytnutím tohto príspevku. 

Výška príspevku štátu by bola daná výškou zdrojov, ktoré by štát mohol v štátnom rozpočte rozpočtovať pre rozpočtovú kapitolu ministerstva zdravotníctva. Príspevok by sa každoročne určoval v štátnom rozpočte vždy na príslušný rozpočtový rok a takýto príspevok by uhrádzal štát počas celého rozpočtového (t.j. kalendárneho) roka. 

Takto ponímaný koncept príspevku štátu na financovanie nákladnej zdravotnej starostlivosti je výhodný aj v tom, že z pohľadu štátu aj z pohľadu zdravotných poisťovní je ľahko rozpočtovateľný.

Predložený návrh právnej úpravy príspevku štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní neobsahuje žiadne kritéria, za akých bude tento inštitút realizovateľný v praxi.  Podľa nášho názoru mechanizmus prerozdelenia a hospodárenia s príspevkom štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní nevyhnutne musí mať kritériá stanovené zákonom a nie právnym predpisom nižšej právnej sily, ako to navrhuje predkladateľ. Taktiež zastávame názor, že pravidlá, ktoré by určili mechanizmus dodatočného prerozdelenia príjmov zdravotných poisťovní z príspevku štátu na finančne náročnú zdravotnú starostlivosť, by mali vychádzať zo zachovania zásady rovnakého zaobchádzania s poistencami a zdravotnými poisťovňami, ako aj z časovej, technickej a organizačnej kompatibility týchto pravidiel s mechanizmom mesačného prerozdelenia a ročného prerozdelenia. 

Zároveň v tejto súvislosti opätovne poukazujeme na podľa nás legislatívno-technicky nedokonalý návrh, keďže spolu s predloženým návrhom zavedenia tohto inštitútu, ktorého pravidlá prerozdeľovania majú byť ustanovené právnym predpisom nižšej právnej sily, nebol do medzirezortného pripomienkového konania návrh tohto predpisu predložený. Vzhľadom na uvedenú skutočnosť je preto pre DÔVERU veľmi zložité zaujať k návrhu predkladateľa bez poznania bližších podmienok jednoznačný záver.

Obdobne ako u vyššie uvedených prípadov sme zároveň nútený poukázať na tú skutočnosť, že MZ SR chce ním vydaným všeobecne záväzným predpisom stanovovať mechanizmus prerozdeľovania príspevku štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní za finančne náročnú zdravotnú starostlivosť, pričom ale samotné MZ SR je jediným akcionárom najväčšej zdravotnej poisťovne. Týmto postupom by sa podľa nás MZ SR dostalo do konfliktu záujmov.

Podľa čl. 40 Ústavy SR, na základe zdravotného poistenia majú občania právo na bezplatnú zdravotnú starostlivosť a na zdravotnícke pomôcky za podmienok, ktoré ustanoví zákon. Podľa čl. 51 ods. 1 Ústavy SR, domáhať sa práva uvedeného okrem iného v čl. 40 Ústavy SR možno len v medziach zákonov, ktoré toto ustanovenie vykoná. Podľa čl. 13 ods. 2 Ústavy SR medze základných práv a slobôd možno upraviť za podmienok ustanovených touto ústavou len zákonom. To znamená, že úprava systému verejného zdravotného poistenia musí byť zákonná, a nie podzákonná. Navrhovanej úprava prerozdelenia príjmov z príspevkov štátu nemá určené presné pravidlá a bude do značnej miery závisieť práve od podzákonnej úpravy. 

Na záver upozorňujeme, že príspevok štátu na nákladnú starostlivosť alebo inú finančne náročnú zdravotnú starostlivosť je podľa nášho názoru možné posudzovať aj ako štátnu pomoc podľa čl. 87 a nasl. Zmluvy o ES.

Podľa čl. 87 ods. 1 Zmluvy o ES sú podpory poskytované v akejkoľvek forme štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktoré narušujú alebo môžu narušiť hospodársku súťaž tým, že zvýhodňujú určité podniky alebo určité odvetvia výroby, pokiaľ ovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi, nezlučiteľné so spoločným trhom (teda zakázané), pokiaľ neustanovuje zmluva inak. Podnikom na účely citovaného ustanovenia sú aj zdravotné poisťovne.

Poukazujúc na uvedené skutočnosti preto DÔVERA nie je a priori proti navrhovanému príspevku štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní, však bez poznania aspoň základných rámcových pravidiel fungovania navrhovaného mechanizmu nie je možné k nemu z našej strany zaujať jednoznačné stanovisko.

Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

E)	Nakladanie s pohľadávkami

DÔVERA vznáša svoje námietky aj voči ďalším bodom predkladaného návrhu zákona, ktoré podľa nášho názoru predstavujú ďalšie obmedzenia pre činnosť zdravotných poisťovní. Za takéto body považujeme najmä body 44 a 45 návrhu zákona. Podľa predkladateľa „mohli zdravotné poisťovne, v ktorých štát nemal majetkovú účasť  realizovať mandátnu správu pohľadávok plne v súlade  s Obchodným zákonníkom a obmedzenia sa týkali iba zdravotných poisťovní, v ktorých mal majetkovú účasť štát“. Predkladateľ ďalej zdôrazňuje, že „uvedenou právnou úpravou sa tento duálny prístup odstráni a zdravotné poisťovne ako subjekty verejnej správy hospodáriace s verejnými financiami si budú rovné  vo svojich právach“.  Obdobne MZ SR ako predkladateľ návrhu zákona zastáva názor, že navrhované zmeny sú „v záujme zachovania rovnoprávneho postavenia zdravotných poisťovní ako subjektov verejnej správy, založených na vykonávanie verejného zdravotného poistenia“. DÔVERA je presvedčená o tom, že názor predkladateľa o potrebe vykonať opatrenia v záujme zachovania „rovnoprávneho postavenia zdravotných poisťovní ako subjektov verejnej správy“ je nesprávny. Zdravotné poisťovne podľa nášho názoru nie sú subjektom verejnej správy, ale sú akciovými spoločnosťami zapísanými do obchodného registra, ktoré na základe ÚDZS udeleného povolenia vykonávajú verejné zdravotné poistenie.

Navrhované zmeny by znamenali, že pohľadávky zdravotných poisťovní, u ktorých ako ich akcionár nevystupuje štát prostredníctvom príslušného orgánu štátnej správy, t.j. pohľadávky súkromných zdravotných poisťovní by mohli spravovať alebo nadobúdať výhradne len subjekty so 100% majetkovou účasťou štátu. Podľa nášho názoru predstavujú navrhované zmeny neodôvodnený hrubý zásah do vlastníckeho práva garantovaného Ústavou SR.
	
	Vzhľadom na uvedené preto DÔVERA nemôže s navrhovanými zmenami súhlasiť.

Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

F)	Výdavky na prevádzkové činnosti

Návrh zákona predložený do medzirezortného pripomienkového konania sa tiež z hľadiska svojho obsahu dotýka úpravy výdavkov na prevádzkovú činnosť zdravotných poisťovní. Podľa predkladateľa navrhovanými zmenami „ide o spresnenie, čo nie je uhrádzané z výdavkov na prevádzkové činnosti zdravotnej poisťovne“. Predkladateľ zároveň do § 6a ods. 3 dopĺňajú nové písmená „h“ a „i“, keďže ako uvádza predkladateľ „tieto výdavky poisťovni vznikajú v  súvislosti s výkonom zdravotného poistenia a netýkajú sa prevádzky zdravotnej poisťovne“.  Predložený návrh podľa nášho názoru fakticky zmenšuje negatívny dopad ustanovenia zákona č. 581/2004 Z.z. o limitovaní prevádzkových výdavkov. Uvedené môže potom viesť k tomu, že sankcie ukladané zo strany ÚDZS zdravotným poisťovniam nebudú uhrádzané z prevádzkových nákladov, ale zo zdrojov určených na financovanie zdravotnej starostlivosti.

	Spoločnosť  DÔVERA zastáva v tejto súvislosti názor, že napriek tomu, že aj keď z finančného hľadiska pôsobia predkladateľom navrhnuté zmeny voči zdravotným poisťovniam pozitívne, nie je zo systémového hľadiska vhodné vyňať niektoré výdavky, ako sú napr. poplatky z omeškania alebo iné sankcie z prevádzkových výdavkov zdravotných poisťovní. V takomto prípade by tieto výdavky boli hradené z poistného určeného na úhradu za poskytnutú zdravotnú starostlivosť, čo by potom mohlo viesť k zníženiu objemu finančných prostriedkov určených na tento účel.

G)	Technické rezervy

V tejto časti svojho stanoviska si DÔVERA dovoľuje poukázať na ďalší okruh zmien, ktoré MZ SR predložený návrh zákona prináša, a to zmeny v oblasti úpravy technických rezerv zdravotnej poisťovne, pričom z navrhovaným zmien vyplýva, že pri tvorbe svojich technických rezerv budú zdravotné poisťovne vychádzať z právnej úpravy obsiahnutej v osobitnom právnom predpise. Domnievame sa, že súčasnú právnu úpravu oblasti tvorby technických rezerv, ktoré si každá zo zdravotných poisťovní vytvára za účelom úhrady jej známych záväzkov splatných v budúcnosti, je možno považovať za dostatočnú a neexistuje žiadny významný dôvod na navrhovanú zmenu. 

Sumarizácia všeobecných pripomienok

	V rámci zhrnutia tejto časti svojho stanoviska si DÔVERA dovoľuje prezentovať svoj súhrnný názor k uvedeným zásadným bodom predloženého návrhu zákona. 

Návrh zákona, ktorý do medzirezortného pripomienkového konania predložilo MZ SR, prináša okrem príspevku štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní na úhradu finančne náročnej zdravotnej starostlivosti, ku ktorému ale vzhľadom na skutočnosti uvedené v bode „D“ nie je možné zaujať jednoznačné stanovisko, veľké množstvo významných zmien. 

	Navrhovaný príspevok štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní na úhradu nákladnej zdravotnej starostlivosti je možno považovať za pozitívny návrh, avšak jeho akceptácia bude možná len za podmienky, že tento inštitút, resp. pravidlá jeho uplatňovania v praktickom živote bude nastavený zákonom spravodlivo pre všetky zdravotné poisťovne pôsobiace v oblasti zdravotného poistenia. 

Na druhej strane ale ďalšie zmeny obsiahnuté v predloženom zákone, z ktorých najzávažnejšie sme uviedli v bode „A“, „B“, „C“ a „E“ nášho stanoviska, predstavujú zmeny, ktoré podľa nášho názoru môžu mať nepriaznivé dôsledky pre činnosť zdravotných poisťovní, vrátane ich finančných strát. 

Zároveň za vyslovene nevhodný považujeme presun niektorých dôležitých kompetencií z ÚDZS na MZ SR. Týmito zmenami sa podľa nášho názoru neodôvodnene oslabuje postavenie ÚDZS ako nezávislého a nestranného orgánu dohľadu nad verejným zdravotným poistením a samotný predkladateľ sa navrhovanými zmenami dostáva do zásadného konfliktu záujmov, kedy ako akcionár prostredníctvom VšZP priamo vystupuje na trhu zdravotného poistenia a zároveň má sám vykonávať prerozdeľovanie poistného. 

Výhrady zásadného charakteru má DÔVERA aj k nevhodnému zmäkčovaniu pravidiel pre minimálnu platobnú schopnosť zdravotných poisťovní, pričom táto má byť určovaná právnym predpisom nižšej právnej sily, ktorý by vydalo MZ SR, t.j. akcionár jednej zo zdravotných poisťovní. I v tomto prípade by sa MZ SR podľa nášho názoru dostalo do závažného konfliktu záujmov.

	DÔVERA preto so zmenami uvedenými v bode „A“, „B“, „C“ a „E“ svojho stanoviska nemôže súhlasiť a uplatňuje k nim zásadné pripomienky. 

Zároveň sa v tejto súvislosti  DÔVERA nemôže ubrániť názoru, že zmeny  navrhnuté predkladateľom  a zdôraznené v našom stanovisku nielen v bodoch „A“, „B“, „C“ a „E“, ale aj v ďalších jeho častiach smerujú k naplneniu úlohy uloženej ministrovi zdravotníctva uznesením vlády č. 462 z 23.05.2007, a to dosiahnuť „maximálne využitie finančných prostriedkov“ z verejného zdravotného poistenia takými legislatívnymi, inštitucionálnymi a ekonomickými nástrojmi, ktoré budú postupne viesť k vytvoreniu jednej verejnoprávnej zdravotnej poisťovne.

PRIPOMIENKY K JEDNOTLIVÝM USTANOVENIAM ČL. I NÁVRHU ZÁKONA

Pripomienky k bodu 1 návrhu zákona

Bod 1. navrhujeme vypustiť.

Odôvodnenie:	Zo súčasného znenia § 6 ods. 1 písm. d) zákona č. 581/2004 Z.z. jednoznačne vyplýva, že zdravotná poisťovňa na ÚDZS uplatňuje nárok na úhradu za zdravotnú starostlivosť a služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti, ktorý jej vyplýva z osobitného predpisu, t.j. zo zákona č. 580/2004 Z.z. Vypustením pojmu „na úrade“ z predmetného ustanovenia by došlo k situácii, kedy by nebolo jednoznačne zrejmé, kde môže zdravotná poisťovňa uplatniť svoj zákonný nárok na úhradu za zdravotnú starostlivosť a služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti. DÔVERA si je plne vedomá, že svoj nárok môže, resp. by mohla uplatniť na ÚDZS alebo na príslušnom súde, avšak súčasné znenie § 6 ods. 1 zákona č. 581/2004 Z.z. považujeme za vyhovujúce.

Pripomienky k bodu 7 návrhu zákona

Odôvodnenie:	DÔVERA zastáva názor, že navrhované ustanovenie by z hľadiska jeho obsahu bolo potrebné doplniť nie do § 7 zákona č. 581/2004 Z.z., ale do zákona č. 578/2004 Z.z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 578/2004 Z.z.“). Vloženie predmetného ustanovenia do § 7 zákona č. 581/2004 Z.z. považujeme z obsahového hľadiska za nevhodné. Navrhujeme preto vloženie tohto ustanovenia do § 79 zákona č. 578/2004 Z.z., a to ako nový odsek 5. Zároveň sme toho názoru, že ustanovenie § 79 zákona č. 578/2004 Z.z. by bolo potrebné doplniť o nový odsek 6 a 7 v znení:

(6) Poskytovateľ, ktorý je držiteľom povolenia na prevádzkovanie ambulancie záchrannej zdravotnej služby, je povinný mať uzatvorenú zmluvu o poskytovaní zdravotnej starostlivosti11) s každou zdravotnou poisťovňou.
(7)  Poskytovateľ, ktorý je zaradený do pevnej alebo koncovej siete (§ 5) je povinný mať uzatvorenú zmluvu o poskytovaní zdravotnej starostlivosti11) s každou zdravotnou poisťovňou.“

Poznámka pod čiarou k odkazu 55a) znie:
„55a) § 7 ods. 1 písm. a) prvý bod a § 8 ods. 2 zákona č. 576/2004 Z.z. v znení zákona č. 660/2005 Z.z.“

Doterajší odsek 5 sa označuje ako odsek 8.

Navrhované odôvodnenie do dôvodovej správy: Zdravotné poisťovne sú povinné mať uzatvorené zmluvy o poskytovaní zdravotnej starostlivosti s poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti zaradenými v koncovej, resp. v pevnej sieti. Spoločnosťou DÔVERA navrhované zmeny ukladajú rovnakú zákonnú povinnosť aj poskytovateľom zdravotnej starostlivosti. Povinnosť (mať uzatvorenú zmluvu o poskytovaní zdravotnej starostlivosti s každou zdravotnou poisťovňou) sa ukladá vyššie uvedenými legislatívnymi návrhmi aj poskytovateľom všeobecnej ambulantnej starostlivosti, ako aj držiteľom povolenia na prevádzkovanie ambulancie záchrannej zdravotnej služby. Rovnaká povinnosť by sa v prípade prijatia navrhovaných zmien dotýkala aj poskytovateľov zdravotnej starostlivosti zaradených do pevnej alebo koncovej siete, a to za podmienky, že majú uzatvorenú zmluvu o poskytovaní zdravotnej starostlivosti aspoň s jednám poistencov príslušnej zdravotnej poisťovne.

	Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 8 návrhu zákona

Navrhované znenie:	Navrhovanú zmenu navrhujeme presunúť z hľadiska jej obsahu do § 7 ods. 17 a ods. 18 zákona č. 581/2004 Z.z.

Odôvodnenie:	Ustanovenia § 7 ods. 17 a ods. 18 zákona č. 581/2004 Z.z. jednoznačne stanovujú, na ktoré zmluvy uzatvorené medzi zdravotnou poisťovňou a poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti sa § 7 ods. 4 uvedeného zákona nevzťahuje. Z tohto dôvodu preto považuje DÔVERA za vhodnejšie navrhovaný text doplniť do týchto ustanovení, a nie na koniec ods. 4 bod b).

Pripomienky  k bodu 13 návrhu zákona

Bod 13 návrhu zákona navrhuje DÔVERA vypustiť.

Odôvodnenie:	DÔVERA nesúhlasí, aby zdravotná poisťovňa, u ktorej štát nevystupuje ako jej akcionár, predkladala vláde SR na schválenie návrh svojho rozpočtu. Navrhovanú zmenu, kedy by vláda SR schvaľovala rozpočty súkromných spoločností považuje DÔVERA za neprijateľný zásah do súkromného podnikania, za zásah, ktorý je v rozpore so základnými pravidlami a zásadami vlastníctva a vlastníckeho práva, ktoré je garantované Ústavou SR a samozrejme za zásah, ktorý je v príkrom rozpore so zásadou právneho štátu. Zastávame v tejto súvislosti názor, že verejnosť, na ktorú sa predkladateľ návrhu zákona odvoláva, má informácie o rozpočtoch a obchodno–finančných plánoch zdravotných poisťovní a preto v tejto súvislosti prijať záver, že rozpočty zdravotných poisťovní sú aj v súčasnosti pod verejnou kontrolou. Predložený návrh zákona berie predstavenstvu zdravotnej poisťovne ako štatutárnemu orgánu akciovej spoločnosti jeden zo základných ekonomických nástrojov obchodného vedenia spoločnosti. Zdôrazňujeme, že vláda SR chce schvaľovať rozpočty súkromných zdravotných poisťovní, v ktorých nevykonáva žiadne akcionárske práva, pričom za jeho realizáciu nebude niesť žiadnu zodpovednosť. 

Predmetný návrh je v praxi veľmi ťažko aplikovateľný. Nevieme si v praxi predstaviť, na základe akého právneho titulu by vláda SR ukladala štatutárnemu orgánu akciovej spoločnosti (zdravotnej poisťovne), u ktorej nevystupuje žiaden ústredný orgán štátnej správy ako jej akcionár povinnosť prepracovať jej rozpočet a tento následne opätovne predložiť vláde SR na schválenie, resp. aké dôsledky by pre hospodárenie zdravotnej poisťovne vyplývali z toho, ak by vláda SR vyslovila svoj nesúhlas s predloženým návrhom rozpočtu zdravotnej poisťovne. 

Schvaľovaním rozpočtov všetkých zdravotných poisťovní by sa vláda SR zároveň dostala do konfliktu záujmov, keďže v dvoch zdravotných poisťovniach a to vo VšZP a v  SZP vykonávajú akcionárske práva Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky, Ministerstvo obrany Slovenskej republiky, Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky a Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky. Z uvedeného by potom vyplývalo, že vláda SR a prostredníctvom nej akcionári dvoch zdravotných poisťovní by schvaľovali rozpočty svojich konkurentov. 

Opätovne v tejto súvislosti preto zdôrazňujeme, že zdravotné poisťovne sú podľa zákona č. 581/2004 Z.z. akciovými spoločnosťami a samotnú akciovú spoločnosť je možno považovať za podnikateľský subjekt s precíznou právnou úpravou s prehľadne definovanými a kontrolovateľnými vlastníckymi vzťahmi, riadiacimi a kontrolnými orgánmi. 

DÔVERA preto s navrhovanými zmenami nesúhlasí.

Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 14 návrhu zákona

Bod 14 návrhu zákona navrhuje DÔVERA vypustiť.

Odôvodnenie:	Návrh zákona presúva definovanie minimálnej miery platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne zo zákona č. 581/2004 Z.z. na právny predpis nižšej právnej sily, a to na vyhlášku, ktorú by vydalo MZ SR. Spôsob, kedy by minimálna miera platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne bola určovaná podzákonným právnym predpisom, sa podľa názoru DÔVERY dostáva do rozporu s ustanoveniami Ústavy SR, konkrétne s jej čl. 35 ods. 2 Ústavy SR, ako aj z čl. 40 Ústavy SR. Domnievame sa, že otázka minimálnej platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne je otázkou z oblasti podmienok činnosti zdravotnej poisťovne a preto musí byť definovaná zákonom a nie vyhláškou vydanou MZ SR. 

Zároveň je potrené poukázať na zásadný konflikt záujmov, v ktorom by v takomto prípade vystupovalo MZ SR, keďže na jednej strane by MZ SR vystupovalo ako normotvorca a zároveň na druhej strane ako akcionár zdravotnej poisťovne, t.j. akcionár subjektu, pre ktorý má ako normotvorca stanoviť pravidlá. 

Výhrady má DÔVERA aj k zámeru predkladateľa návrhom zákona zmeniť obligatórne zrušenie povolenia na výkon činnosti z titulu, že zdravotná poisťovňa nemá zabezpečenú minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti, na fakultatívnu možnosť. 

Navrhovaná zmena by znamenala, že bude závisieť od voľnej úvahy ÚDZS, či v prípade, že zdravotná poisťovňa nemá zabezpečenú minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti, uplatní voči nej ako sankciu zrušenie povolenia na výkon jej činnosti alebo nie.  MZ SR navrhovanú zmenu považuje DÔVERA za neodôvodnenú úľavu voči zdravotným poisťovniam. 

Podľa názoru DÔVERY sa však predložený návrh zákona odkláňa od zákona o poisťovníctve, na ktorý sa predkladateľ pri svojom návrhu odvoláva, a to tak obsahom, ako aj svojou koncepciou.  Navrhované znenie § 14 ods. 1 zákona č. 581/2004 Z.z. nie je podľa nášho názoru obdobným ustanovením k ustanoveniu § 34 ods. 1 zákona o poisťovníctve. Predložený návrh zákona z ustanovenia § 14 ods. 1 zákona č. 581/2004 Z.z. vypúšťa dôležité slovné spojenie „vlastnými zdrojmi“ a v podstate ponecháva na rozhodnutie MZ SR, aby vo forme vyhlášky, t.j. podzákonného právneho predpisu stanovilo, či vlastné zdroje budú vôbec zahrnuté do výpočtu platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne. Navrhovanú právnu úpravu preto považujeme za jednoznačný odklon od právnej úpravy obsiahnutej v zákone o poisťovníctve. Zákon o poisťovníctve vo svojom ustanovení § 34 umožňuje Národnej banke Slovenska (ďalej len „NBS“) opatrením upravovať výpočet platobnej schopnosti poisťovne, ale bez zmeny podstaty tohto výpočtu, kde ide o súčet vlastných zdrojov poisťovne, ako aj určovať požadovanú minimálnu mieru platobnej schopnosti poisťovne, kedy ale musí prihliadnuť na rozsah poisťovacej činnosti, ktorú príslušná poisťovňa vykonáva.

Opätovne zdôrazňujeme náš vyššie prezentovaný názor, že minimálna miera platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne by mala byť stanovená zákonom a nie vyhláškou, pričom znenie tejto vyhlášky ani nebolo predkladateľom predložené. V konečnom dôsledku predložený návrh znamená výrazné zmäkčenie pravidiel pre prípadne neefektívne fungujúcu zdravotnú poisťovňu. Zároveň je DÔVERA toho názoru, že navrhované zmeny so sebou môžu priniesť stav právnej neistoty, keďže zdravotné poisťovne pôsobiace v oblasti verejného zdravotného poistenia nebudú vedieť, podľa akých podmienok dlhodobejšieho charakteru majú vykonávať svoju činnosť, čo je v rozpore s požiadavkou  právneho štátu a právnej istoty, ktorá jednoznačne vyplýva z ustanovenia čl. 1 ods. 1 Ústavy SR.

DÔVERA preto s navrhovanými zmenami nesúhlasí.

Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 17 návrhu zákona

Bod 17 návrhu zákona navrhujeme vypustiť.

Odôvodnenie:	MZ SR prostredníctvom tohto bodu návrhu zákona vypúšťa z pôsobnosti ÚDZS oprávnenie vydávať rozhodnutia vo veciach prerozdelenia poistného podľa osobitného predpisu, t.j. navrhuje, aby právomoc prerozdeľovať poistné prešla UDZS ako nezávislého a nestranného orgánu dohľadu nad verejným zdravotným poistením na MZ SR. Predkladateľ ale ponecháva centrálny register poistencov a teda klientov zdravotných poisťovní v pôsobnosti ÚDZS. V dôsledku tohto závažného nedostatku by následne MZ SR nemalo k dispozícií žiadne relevantné nástroje, prostredníctvom ktorých by mohlo verifikovať údaje, z ktorých sa pri prerozdeľovaní poistného vychádza.

Vzhľadom na uvedený nedostatok by potom mohlo dôjsť k prerozdeleniu poistného na verejné zdravotné poistenie na základe skreslených, neoverených informácií. Zastávame v súvislosti s navrhovanou zmenou taktiež názor, že takáto zmena so sebou prináša prvky netransparentnosti, a to z nižšie uvedených dôvodov. 

Je potrebné vziať do úvahy, že MZ SR je nepriamo účastníkom trhu zdravotného poistenia, a to cez VšZP, u ktorej vykonáva ako jediný 100% akcionár svoje akcionárske práva. Takouto zmenou by potom MZ SR ako akcionár VšZP vydávalo rozhodnutia vo veci prerozdeľovania poistného na verejné zdravotné poistenie a zároveň by celý proces ako akcionár najväčšej zdravotnej poisťovne riadilo. Z uvedeného potom vyplýva podľa nášho názoru konflikt záujmov na strane MZ SR Navrhovanou zmenou by zároveň podľa názoru DÔVERY dochádzalo k nevhodnému oslabovaniu postavenia ÚDZS ako nestranného a nezávislého orgánu vykonávajúceho dohľad nad verejným zdravotným poistením.

	S navrhovanými zmenami preto DÔVERA nesúhlasí.

Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 19 návrhu zákona

Bod 19 návrhu zákona navrhujeme vypustiť.

Odôvodnenie:	Pripomienky DÔVERY k bodu 19 návrhu zákona sú totožné s našimi pripomienkami uvedenými vyššie k bodu 17 návrhu zákona.

Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 21 návrhu zákona

Navrhované znenie:	V navrhovanom bode 4 písm. e) § 20 ods. 1 navrhujeme u poskytovateľom zdravotnej starostlivosti fyzických osôb doplniť údaje – identifikačné číslo (IČO) a miesto podnikania. 
 
Odôvodnenie:	Poskytovatelia zdravotnej starostlivosti – fyzické osoby – majú pridelené IČO a vzhľadom na uvedené preto považujeme za vhodné, aby v centrálnom registri poskytovateľov zdravotnej starostlivosti bol u nich vedený taktiež tento údaj, rovnako ako aj miesto, na ktorom poskytujú zdravotnú starostlivosť, t.j. miesto ich podnikania.

Pripomienky k bodu 26 návrhu zákona

Bod 26. návrhu zákona, podľa ktorého by sa z ustanovenia § 20a ods. 1 vypustili písm. d) a e), navrhujeme vypustiť.

Odôvodnenie:	DÔVERA zastáva názor, že vypustením zákonnej podmienky, kedy zamestnanec ÚDZS nesmie byť zároveň zamestnancom držiteľa povolenia na poskytovanie zdravotnej starostlivosti, ako aj vykonávať lekársku posudkovú činnosť, by mohlo dôjsť k situácii, kedy by sa zamestnanec ÚDZS mohol dostať do konfliktu záujmov, nakoľko by zároveň mohol byť v zamestnaneckom pomere k poskytovateľovi zdravotnej starostlivosti, resp. by vykonával lekársku posudkovú činnosť. 
Takýto konflikt záujmov by potom v konečnom dôsledku mal dopad na kvalitu činnosti samotného ÚDZS ako nezávislého a nestranného orgánu vykonávajúceho dohľad nad poskytovaním zdravotnej starostlivosti, resp. mohol by vyvolávať otázky o jeho objektívnosti pri výkone tohto dohľadu.

Pripomienky k bodu 28 návrhu zákona

Bod 28 návrhu zákona navrhujeme vypustiť.

Odôvodnenie:	DÔVERA má výhrady zásadného charakteru k zámeru predkladateľa zmeniť obligatórne zrušenie povolenia na výkon činnosti z titulu, že zdravotná poisťovňa nemá zabezpečenú minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti, na fakultatívnu možnosť. Navrhovaná zmena by potom znamenala, že bude závisieť od voľnej úvahy ÚDZS, či v prípade, že zdravotná poisťovňa nemá zabezpečenú minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti, uplatní voči nej ako sankciu zrušenie povolenia na výkon jej činnosti alebo nie.  MZ SR navrhovanú zmenu považuje DÔVERA za neodôvodnenú úľavu voči zdravotným poisťovniam, pokiaľ ide o ich povinnosť zabezpečovať svoju platobnú schopnosť. súčasnú zákonnú úpravu, kedy môže ÚDZS odňať zdravotnej poisťovni povolenia na výkon verejného zdravotného poistenia za dostatočnú a plne vyhovujúcu. Súčasná zákonná úprava obsiahnutá v § 39 ods. 1 písm. f) zákona č. 581/2004 Z.z. predstavuje obligatórny dôvod zrušenia povolenia zdravotnej poisťovni na výkon verejného zdravotného poistenia v prípade, ak zdravotná poisťovňa nemá zabezpečenú minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti počas štyroch za sebou nasledujúcich mesiacov. Navrhovaná zmena môže v konečnom dôsledku so sebou priniesť nestabilitu do celého systému verejného zdravotného poistenia.

Z vyššie uvedených dôvodov preto DÔVERA s navrhovaným bodom 28 návrhu zákona nesúhlasí.

Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 29 návrhu zákona

Bod 29 návrhu zákona navrhujeme vypustiť.

Odôvodnenie:	Obdobne, ako uvádzame vyššie, by navrhovaná zmena znamenala, že bude závisieť od voľnej úvahy ÚDZS, či v prípade že zdravotná poisťovňa nemá zabezpečenú minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti uplatní voči nej ako sankciu zrušenie povolenia na výkon jej činnosti alebo nie.  Podľa nášho názoru sa navrhovanými zmenami môžu vniesť do systému verejného zdravotného poistenia a v ňom pôsobiace subjekty neželané prvky nestability a právnej neistoty. Na rozdiel od súčasnej zákonnej úpravy, kedy UDZS musel zo zákonna zrušiť zdravotnej poisťovni povolenie na výkon verejného zdravotného poistenia, ak zdravotná poisťovňa 4 mesiace za sebou nesplnila podmienku minimálnej miery platobnej schopnosti, na základe predloženého návrhu už povolenie z dôvodu porušovania plnenia minimálnej miery platobnej schopnosti v tomto kvalifikovanom prípade (4 mesiace neplnenia platobnej schopnosti) zdravotnej poisťovni už ÚDZS zrušiť nebude musieť. Povolenie na výkon verejného zdravotného poistenia bude môcť ÚDZS zrušiť podľa navrhovaného § 39 ods. 2 písm. a) kedykoľvek, keď zdravotná poisťovňa nebude mať „zabezpečenú minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti podľa § 14 ods. 1“., t.j. jeden mesiac alebo v najhoršom prípade jeden deň pri porušení povinnosti plniť minimálnu mieru platobnej schopnosti zo strany zdravotnej posiťovni. 

Uvedená skutočnosť následne potom bude dôvodom na zrušenie povolenia, a to v podstate len na základe uváženia UDZS. Z týchto dôvodom preto navrhujeme vypustenie bodu 29 návrhu zákona.

DÔVERA zároveň v tejto súvislosti upozorňuje, že predkladateľom navrhované znenie § 14 ods. 1 zákona č. 581/2004 Z.z. už nebude poznať  pojem „minimálna miera platobnej schopnosti“, ktorej porušenie sa má podľa tým istým predkladateľom navrhovaného znenia § 39 ods. 2 písm. a) zákona č. 581/2004 Z.z. sankcionovať. Zároveň zákon č. 581/2004 Z.z. v prípade prijatia navrhovaných zmien nebude výslovne upravovať, že by v súvislosti s kategóriou „platobnej schopnosti“ mala mať zdravotná poisťovňa akékoľvek povinnosti. Pritom sankcia (zrušenia povolenia) predstavuje pojmovo negatívny následok za porušenie povinnosti zo strany zdravotnej poisťovne, avšak konkrétny obsah povinnosti zdravotnej poisťovne, pokiaľ ide o jej platobnú schopnosť, má podľa predkladateľa upravovať ním vydaná vyhláška. 

Podľa nášho názoru vzhľadom na charakter zmien navrhovaných MZ SR nie je možné súhlasiť s odôvodnením uvedeným v dôvodovej správe k návrhu zákona, podľa ktorej ide len o legislatívno-technickú zmenu súvisiacu so zmenami uvedenými v bode 14 návrhu zákona.

	S navrhovanými zmenami preto DÔVERA nesúhlasí.

Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 31 návrhu zákona

Navrhované znenie:	Paragraf  45 ods. 2 písm. d) navrhujeme ponechať v pôvodnom obsahu.

Odôvodnenie:	V návrhu zákona obsiahnutú časť „uložiť povinnosť dohliadanému subjektu na prijatie opatrení na nápravu zistených nedostatkov a ich príčin posúdených úradom, vyhodnotiť  plnenie prijatých opatrení a hodnotenie predložiť v stanovených termínoch na úrad; v prípade nesplnenia prijatých opatrení na nápravu môže úrad uložiť sankciu podľa § 50.“ navrhujeme vypustiť. Podľa názoru DÔVERY povinnosti a sankcie ukladá v prípade zistených nedostatkov zdravotnej povinnosti ÚDZS a nie osoba, vykonávajúca v zdravotnej poisťovni dohľad, keďže ukladanie povinností nie je účelom a súčasťou dohľadu, ale potenciálnym následkom na základe dohľadom zistených skutočností. V tejto súvislosti zároveň upozorňujeme na rozpor s navrhovaným vypustením písm. h) z § 50 ods. 1 zákona č. 581/2004. Podľa navrhovaného znenie § 45 ods. 2 písm. d) by ÚDZS v prípade nesplnenia prijatých opatrení bol oprávnený uložiť zdravotnej poisťovni sankciu, avšak predložený návrh zákona vo svojom bode 43 navrhuje z § 50 ods. 1 zákona č. 581/2004 Z.z. vypustiť písm. h), t.j. oprávnenie ÚDZS uložiť opatrenie zdravotnej poisťovni na odstránenie zistených nedostatkov.

Pripomienky k bodu 39 návrhu zákona

Bod 39 návrhu zákona navrhujeme vypustiť.

Odôvodnenie:	DÔVERA zastáva názor, že vypustením § 48 ods. 10 zákona č. 581/2004 Z.z. by mohlo dôjsť k situácii, kedy by pitvu vykonal napr. lekár, ktorý bol ošetrujúcim lekárom mŕtveho alebo je v zamestnaneckom pomere k poskytovateľovi zdravotnej starostlivosti, u ktorého k úmrtiu došlo, čo by v konečnom dôsledku mohlo mať nepriaznivý dopad na objektívnosť a správnosť vykonanej pitvy. Z tohto dôvodu preto nemôžeme súhlasiť s navrhovanou zmenou.

	Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 42 návrhu zákona

Navrhované znenie:	„§ 48a 
	Formy vedenia pitevného protokolu

(1) Pitevný protokol a jeho súčasti sa vedú v písomnej forme alebo v elektronickej forme.“

			„§ 48c 
	Poskytovanie a sprístupňovanie údajov z pitevného protokolu

„(1) Údaje z pitevného protokolu sa poskytujú formou výpisu, ktorý vypracuje lekár súdno-lekárskeho alebo patologicko-anatomického pracoviska.
Výpis z pitevného protokolu obsahuje:
a) 	číslo pitevného protokolu,
b) osobné údaje osoby, na ktorej bola vykonaná pitva (meno, priezvisko, rodné číslo),
c) identifikačné údaje posledného poskytovateľa zdravotnej starostlivosti alebo miesto úmrtia,
d) dátum a čas smrti,
e) dátum a čas vykonania pitvy, 
f) dátum vystavenia a identifikáciu lekára, ktorý vykonal pitvu, a revidujúceho lekára,
g) súdno-lekársky alebo patologicko-anatomický diagnostický záver.“

(2) Úrad je povinný na základe písomného vyžiadania poskytnúť výpis   z pitevného protokolu 
a) manželovi alebo manželke, dieťaťu alebo rodičovi alebo ich zákonnému zástupcovi po smrti tejto osoby, ak takáto osoba nie je, osobe plnoletej,*) ktorá s ňou žila v čase smrti v domácnosti,**) alebo ich zákonnému zástupcovi, 
b) poskytovateľovi  ambulantnej alebo ústavnej zdravotnej starostlivosti, ktorý poskytoval zdravotnú starostlivosť osobe, na ktorej bola vykonaná pitva,
c) ministerstvu zdravotníctva, lekárovi samosprávneho kraja, 
d) znalcovi, ktorého ustanovil súd alebo pribral orgán činný v trestnom konaní alebo ktorého požiadala o vypracovanie znaleckého posudku niektorá zo strán na účely priamo súvisiace s občianskym súdnym konaním alebo s trestným konaním v rozsahu nevyhnutnom na vyhotovenie znaleckého posudku; o rozsahu údajov potrebných na vypracovanie znaleckého posudku rozhoduje znalec,
e) poisťovni  podľa osobitného predpisu***) na účely kontrolnej činnosti,  na ktorú sa vzťahuje poistné plnenie.

(3) Údaje z pitevného protokolu sa sprístupňujú formou nahliadnutia do pitevného protokolu osobám uvedeným v § 48c ods. (2).“

Odôvodnenie:	Legislatívno-technická úprava § 48a a § 48c. Zároveň považujeme za potrebné, aby v prípade poskytovania alebo sprístupňovania údajov z pitevného protokolu bol jednoznačne stanovený rozsah a dôvody takto poskytovaných, resp. sprístupňovaných údajov. Poukazujeme na to, že dôvodovej správy nie je možné určiť a ani inak nám nie je známy dôvod, resp. dôvody, pre ktoré je potrebné poskytovať alebo sprístupňovať údaje z pitevného protokolu, pričom daný zákon by mal zároveň stanovovať aj rozsah takto poskytovaných, resp. sprístupňovaných údajov.
„(3) Údaje z pitevného protokolu sa sprístupňujú formou nahliadnutia do pitevného protokolu osobám uvedeným v § 48c ods. (2)

Pripomienky k bodu 43 návrhu zákona

Navrhovaný bod 43 návrhu zákona DÔVERA navrhuje vypustiť.

Odôvodnenie:	Dôvody, pre ktoré DÔVERA navrhuje vypustiť bod 43 predloženého návrhu zákona, sú konkretizované v rámci pripomienok k bodu 31 návrhu zákona. Podľa navrhovaného znenie § 45 ods. 2 písm. d) by ÚDZS v prípade nesplnenia prijatých opatrení bol oprávnený uložiť zdravotnej poisťovni sankciu, avšak predložený návrh zákona vo svojom bode 43 navrhuje z § 50 ods. 1 zákona č. 581/2004 Z.z. vypustiť písm. h), t.j. oprávnenie ÚDZS uložiť opatrenie zdravotnej poisťovni na odstránenie zistených nedostatkov.

Pripomienky k bodu 44 návrhu zákona

Bod 44 návrhu zákona navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie:	DÔVERA je presvedčená o tom, že názor predkladateľa o potrebe vykonať opatrenia v záujme zachovania „rovnoprávneho postavenia zdravotných poisťovní ako subjektov verejnej správy“, je nesprávny. Zdravotné poisťovne podľa nášho názoru nie sú subjektom verejnej správy, ale sú akciovými spoločnosťami zapísanými do obchodného registra, ktoré na základe ÚDZS udeleného povolenia vykonávajú verejné zdravotné poistenie a na činnosť ktorých sa vzťahuje Obchodný zákonník. Navrhované zmeny by znamenali, že pohľadávky zdravotných poisťovní, u ktorých ako ich akcionár nevystupuje štát prostredníctvom príslušného orgánu štátnej správy, t.j. pohľadávky súkromných zdravotných poisťovní by mohli spravovať výhradne len subjekty so 100% majetkovou účasťou štátu. Podľa nášho názoru predstavujú navrhované zmeny neodôvodnený hrubý zásah do vlastníckeho práva garantovaného Ústavou SR. 

Podľa čl. 20 ods. 1 prvá a druhá veta Ústavy každý má právo vlastniť majetok; vlastnícke právo všetkých vlastníkov má rovnaký zákonný obsah a ochranu. V zmysle čl. 20 ods. 4 Ústavy je vyvlastnenie alebo nútené obmedzenie vlastníckeho práva možné iba v nevyhnutnej miere a vo verejnom záujme, a to na základe zákona a za primeranú náhradu. Majetok, ktorý je predmetom ochrany zaručenej podľa čl. 20 Ústavy, pritom zahŕňa nielen veci, ale aj práva a iné majetkové hodnoty.

Z uvedeného vyplýva, že ochrana vlastníckeho práva priznaná čl. 20 Ústavy sa vzťahuje aj na práva, pričom pohľadávky zdravotnej poisťovne možno  nepochybne považovať za inú majetkovú hodnotu tvoriacu súčasť majetku zdravotnej poisťovne.

Navrhovanou zmenou by podľa nášho názoru došlo k obmedzeniu oprávnenia zdravotnej poisťovne užívať jej majetok, a teda k nútenému obmedzeniu jej vlastníckeho práva k takémuto majetku. Výkon vlastníckych práv totiž znamená nielen majetok mať (vlastniť), ale s ním právne relevantným spôsobom nakladať k účelu, na ktorý bol nadobudnutý.

Ako je uvedené vyššie, podľa čl. 20 ods. 4 Ústavy vyvlastnenie alebo nútené obmedzenie vlastníckeho práva je možné iba:
(i)	v nevyhnutnej miere – táto podmienka vyžaduje, aby zásah do vlastníckeho práva nebol väčší (nemal väčší rozsah), než je nevyhnutné; zároveň vyžaduje, aby netrval dlhšie, než je nevyhnutné;
(ii)	vo verejnom záujme – z predloženého návrhu zákona nie je zrejmé, aký konkrétny „verejný záujem“ viedol v tejto časti jeho autorov, ale je potrebné upozorniť, že nejde o formálnu podmienku; to znamená, že musí objektívne existovať verejný záujem nadradený nad záujem vlastníka, ktorý musí byť možné odvodiť z cieľov a celkového zmyslu a podstaty zákona;
(iii)	na základe zákona – podľa ústavného súdu úlohou zákona predpokladaného čl. 20 ods. 4 Ústavy je umožniť, aby oprávnený orgán zasiahol do výkonu vlastníckeho práva individuálnych vlastníkov za podmienok určených zákonom; 
(iv)	za primeranú náhradu – Ústava jednoznačne ustanovuje, že za odňatie vlastníckeho práva k veci vyvlastnením treba poskytnúť vlastníkovi náhradu, ktorá má byť primeraná; náhrada má zásadne vyvážiť ujmu, ktorá odňatím veci vznikla.

Podobnú ochranu vlastníckeho práva, ako je uvedená vyššie, garantuje aj čl. 1 ods. 1 Dodatkového protokolu k Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd (Oznámenie Federálneho ministerstva zahraničných vecí č. 209/1992 Zb.), podľa ktorého každá fyzická alebo právnická osoba má právo pokojne užívať svoj majetok. Nikoho nemožno zbaviť jeho majetku s výnimkou verejného záujmu a za podmienok, ktoré ustanovuje zákon a všeobecné zásady medzinárodného práva.
	
	Vzhľadom na uvedené DÔVERA s navrhovanými zmenami nesúhlasí.

Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 45 návrhu zákona

Bod 45 návrhu zákona navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie:	Rovnako ako vo vyššie uvedenom prípade zastáva DÔVERA názor, že predmetným návrhom dochádza k obmedzovaniu činnosti zdravotnej poisťovne ako akciovej spoločnosti pri správe jej pohľadávok. Navrhovaná zmena by znamenala, že pohľadávky súkromných zdravotných poisťovní by mohli nadobúdať výhradne len subjekty so 100% majetkovou účasťou štátu. Podľa nášho názoru predstavuje navrhovaná zmena neodôvodnený hrubý zásah do vlastníckeho práva, aj vzhľadom na Ústavou SR stanovenú ochranu.

	Keďže zmena navrhovaná v bode 45 je principiálne rovnaká ako v bode 44, DÔVERA uplatňuje k tomuto bodu obsahovo rovnakú pripomienku ako k bodu 44.
	
	DÔVERA s navrhovanými zmenami nesúhlasí.

Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

PRIPOMIENKY JEDNOTLIVÝM BODOM ČL. II NÁVRHU ZÁKONA

Pripomienky k bodu 3 návrhu zákona

Bod 3 čl. II návrhu zákona navrhujeme vypustiť a ponechať ustanovenie § 27 ods. 2 v danej časti v pôvodnom znení

Odôvodnenie:	MZ SR prostredníctvom navrhovaných zmien sleduje presun pôsobnosti a teda aj právomocí v oblasti prerozdelenia poistného z UDZS ako nezávislého a nestranného orgánu dohľadu nad verejným zdravotným poistením na MZ SR. Obdobne ako vo vyššie uvedených prípadoch poukazujeme, že MZ SR je nepriamo účastníkom trhu zdravotného poistenia, a to cez VšZP, u ktorej vykonáva ako jediný 100% akcionár svoje akcionárske práva. Takouto zmenou by potom MZ SR ako akcionár VšZP vydávalo rozhodnutia vo veci prerozdeľovania poistného na verejné zdravotné poistenie a zároveň by celý proces ako akcionár najväčšej zdravotnej poisťovne riadilo. Z uvedeného potom vyplýva podľa nášho názoru konflikt záujmov na strane MZ SR. Navrhovanou zmenou by zároveň podľa názoru DÔVERY dochádzalo k nevhodnému oslabovaniu postavenia ÚDZS ako nestranného a nezávislého orgánu. 
	
	DÔVERA preto s navrhovanou zmenou nesúhlasí.

Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 4 návrhu zákona

Bod 4 čl. II návrhu zákona navrhujeme vypustiť.

Odôvodnenie:	Predmetným návrhom sa má miera prerozdeľovania poistného  z doterajších 85,5% predpísaného poistného zvýšiť na 95,5% predpísaného poistného. Zastávame názor, že takýto návrh môže so sebou priniesť pokles motivácie vyberať poistné u zdravotných poisťovní, čo v konečnom dôsledku môže smerovať k poklesu objem finančných zdrojov na financovanie zdravotnej starostlivosti, ako sme uviedli už v časti A všeobecných pripomienok k predloženému návrhu zákona. Preto na túto časť pripomienok v plnom rozsahu odkazujeme.

DÔVERA s navrhovanou zmenou nesúhlasí.

Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 5 návrhu zákona

Bod 5 čl. II návrhu zákona navrhuje DÔVERA  vypustiť.	

Odôvodnenie:	MZ SR navrhnutá zmena súvisí s ďalšími zmenami obsiahnutými v predloženom návrhu zákona, prostredníctvom ktorých sa predkladateľ usiluje o presun pôsobnosti pri prerozdeľovaní poistného z UDZS na MZ SR. Opätovne poukazujeme, že MZ SR je nepriamo účastníkom trhu zdravotného poistenia, a to cez VšZP. Takouto zmenou by MZ SR ako jej akcionár  vydávalo rozhodnutia vo veci prerozdeľovania poistného na verejné zdravotné poistenie a zároveň by celý proces ako akcionár najväčšej zdravotnej poisťovne riadilo. Z uvedeného potom vyplýva podľa nášho názoru konflikt záujmov na strane MZ SR. 
	
	DÔVERA preto s navrhovanou zmenou nesúhlasí.

Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 6 návrhu zákona

Bod 6 čl. II návrhu zákona navrhujeme vypustiť.	

Odôvodnenie:	Pripomienky DÔVERY sú, pokiaľ ide o zdôvodnenie vypustenia bodu 6 čl. II návrhu zákona, rovnakého znenia, ako je odôvodnenie pripomienok k bodom 3  a 5 čl. II návrhu zákona.

	So zmenou navrhnutou v bode 6 čl. II návrhu zákona DÔVERA nesúhlasí.

Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 7 návrhu zákona

Bod 7 čl. II návrhu zákona navrhujeme vypustiť.	

Odôvodnenie:	Pripomienky DÔVERY sú, pokiaľ ide o zdôvodnenie vypustenia bodu 7 čl. II návrhu zákona, rovnakého znenia, ako je odôvodnenie pripomienok k bodom 3, 5 a 6 čl. II návrhu zákona.

So zmenou navrhnutou v bode 7 čl. II návrhu zákona DÔVERA nesúhlasí.

Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 8 návrhu zákona

Bod 8 čl. II návrhu zákona navrhujeme vypustiť.

Odôvodnenie:	Pripomienky DÔVERY sú, pokiaľ ide o zdôvodnenie vypustenia bodu 8 čl. II návrhu zákona, rovnakého znenia, ako je odôvodnenie pripomienok k bodu 4 čl. II návrhu zákona.

So zmenou navrhnutou v bode 8 čl. II návrhu zákona DÔVERA nesúhlasí.

Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 9 návrhu zákona

Bod 9 čl. II návrhu zákona navrhujeme vypustiť.	

Odôvodnenie:	Pripomienky DÔVERY sú, pokiaľ ide o zdôvodnenie vypustenia bodu 9 čl. II návrhu zákona, rovnakého znenia, ako je odôvodnenie pripomienok k bodom 3 a 5 až 7 čl. II návrhu zákona. V súvislosti s navrhovanými zmenami si dovoľujeme predkladateľa predmetného návrhu zákona upozorniť na podľa nášho názoru ním opomenutú potrebu novelizácie ustanovenia § 27a ods. 10 zákona č. 580/2004 Z.z. Aj vzhľadom na uvedenú skutočnosť preto považujeme predložený návrh za nedokonalý z legislatívno-technického hľadiska. 

So zmenou navrhnutou v bode 9 čl. II návrhu zákona DÔVERA nesúhlasí.

Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky  k bodu 10 návrhu zákona

Navrhované znenie:	Navrhovaný nový § 28a, ktorý by upravoval tzv. „príspevok štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní“, možno považovať za pozitívny návrh, avšak jeho akceptácia je podmienená tým, že tento inštitút, resp. mechanizmus a pravidlá jeho uplatňovania v praktickom živote bude nastavený spravodlivo pre všetky zdravotné poisťovne pôsobiace v oblasti zdravotného poistenia. V tejto súvislosti si dovoľujeme poukázať na návrh znenia § 28a, ktorý bol súčasťou návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 580/2004 Z.z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z.z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, číslo materiálu: 7327/2007 – OL predloženého do medzirezortného pripomienkového konania dňa 07.02.2007. Obdobne ako v súčasnosti, aj vtedy DÔVERA poukazovala na nedokonalosť navrhovanej zákonnej úpravy, pretože uloženie povinností v súvislosti s prerozdeľovaním príjmov zdravotných poisťovní z príspevku štátu na finančne náročnú zdravotnú starostlivosť ponechávala na podzákonný právny predpis. 

	DÔVERA považuje navrhované znenie § 28a za absolútne nedostatočné, preto navrhuje, aby predkladateľ doplnil do § 28a pasáž obsahujúcu mechanizmus prerozdelenia príspevku štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní, prinajmenšom v rozsahu, ako tomu bolo v 28a ods. 2, ktorý bol súčasťou vyššie uvedeného materiálu predloženého MZ SR do medzirezortného pripomienkového konania dňa 07.02.2008. Samotný § 28a ods. 2 znel:

„(2) Pravidlá, ktoré ustanoví všeobecne záväzný právny predpis podľa odseku 3, určia mechanizmus dodatočného prerozdelenia príjmov zdravotných poisťovní z príspevku štátu na finančne náročnú zdravotnú starostlivosť (ďalej len „príjmy z príspevku“) pri zachovaní zásady rovnakého zaobchádzania s poistencami a zdravotnými poisťovňami a časovej, technickej a organizačnej kompatibility týchto pravidiel s mechanizmom mesačného prerozdelenia a ročného prerozdelenia. Príjmy z príspevku však budú vyňaté z mesačného prerozdelenia a ročného prerozdelenia a budú sa prerozdeľovať spôsobom ustanoveným všeobecne záväzným právnym predpisom podľa odseku 3. Príjmy z príspevku sa nebudú môcť použiť na úhradu časti nákladov, ktoré v plnom rozsahu pokrýva prerozdeľovanie na nákladnú starostlivosť. Rozhodovanie o pohľadávkach a záväzkoch zdravotných poisťovní z prerozdeľovania príjmov z príspevku bude vykonávať úrad primerane podľa ustanovení tohto zákona o mesačnom prerozdelení a ročnom prerozdelení.“

Odôvodnenie:	Uvedenú problematiku je podľa nášho názoru možné ale riešiť aj inými nástrojmi, ktoré sme uviedli v rámci našich všeobecných pripomienok, ako sú napr. zvýšenie výšky platby štátu za tzv. poistencov štátu na úroveň 5%, čo by viedlo k zvýšeniu objemu finančných zdrojov, za súčasného zavedenia systému prerozdeľovania nákladov na finančne náročnú zdravotnú starostlivosť obdobne, ako je to napr. v Českej republike alebo ako prirážku k poistnému za osoby, za ktoré platí poistné štát. Takéto poistné vrátane prirážky by sa platilo, prerozdeľovalo aj administrovalo rovnako ako poistné, ktoré platí štát, preto by nevznikali dodatočné povinnosti ani náklady spojené so samotným poskytnutím tohto príspevku. Výška príspevku štátu by bola daná výškou zdrojov, ktoré by štát mohol v štátnom rozpočte rozpočtovať pre rozpočtovú kapitolu ministerstva zdravotníctva. Príspevok by sa každoročne určoval v štátnom rozpočte vždy na príslušný rozpočtový rok a takýto príspevok by uhrádzal štát počas celého rozpočtového (t.j. kalendárneho) roka. Takto ponímaný koncept príspevku štátu na financovanie nákladnej zdravotnej starostlivosti je výhodný aj v tom, že z pohľadu štátu aj z pohľadu zdravotných poisťovní je ľahko rozpočtovateľný. V tejto súvislosti poukazujeme na medzirezortné pripomienkové konanie z 07.02.2007, v ktorom MZ SR takýto návrh už predložilo. DÔVERA je pripravená spolupracovať s MZ SR pri tvorbe konečnej podoby návrhu zákona.

Podľa nášho názoru by mechanizmus prerozdelenia a hospodárenia s príspevkom štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní mal mať kritériá stanovené zákonom, a nie právnym predpisom nižšej právnej sily, ako to navrhuje predkladateľ. 

Taktiež zastávame názor, že pravidlá, ktoré by určili mechanizmus dodatočného prerozdelenia príjmov zdravotných poisťovní z príspevku štátu na finančne náročnú zdravotnú starostlivosť, by mali vychádzať zo zachovania zásady rovnakého zaobchádzania s poistencami a zdravotnými poisťovňami, ako aj z časovej, technickej a organizačnej kompatibility týchto pravidiel s mechanizmom mesačného prerozdelenia a ročného prerozdelenia. 

Nakoľko pravidlá prerozdeľovania príspevku štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní majú byť ustanovené právnym predpisom nižšej právnej sily, avšak do medzirezortného pripomienkového konania nebol návrh tohto predpisu predložený, je pre DÔVERU veľmi zložité zaujať k návrhu predkladateľa bez poznania bližších podmienok jednoznačný záver. Domnievame sa, že tieto „pravidlá“ by mali byť určené zákonom, a to aj vzhľadom na znenie Ústavy SR, konkrétne čl. 40 Ústavy SR, čl. 51 ods. 1 Ústavy SR a čl. 13 ods. 2 Ústavy SR To znamená, že úprava systému verejného zdravotného poistenia musí byť zákonná, a nie podzákonná. Podľa čl. 2 ods. 3 Ústavy pritom každý môže konať, čo nie je zákonom zakázané, a nikoho nemožno nútiť, aby konal niečo, čo zákon neukladá. Podľa čl. 13 ods. 1 písm. a) Ústavy povinnosti možno ukladať zákonom alebo na základe zákona, v jeho medziach a pri zachovaní základných práv a slobôd. Z uvedeného je zrejmé, že povinnosti síce možno uložiť aj podzákonným právnym predpisom, ale výhradne secundum et intra legem, čo predpokladá zákonné splnomocnenie a jasne vymedzené hranice, v akých je podzákonná úprava prípustná. 

Navrhovaná úprava prerozdelenia príjmov z príspevkov štátu bude, ako to vyplýva z predloženého návrhu zákona, do značnej miery závisieť práve od podzákonnej úpravy. 

Obdobne ako u vyššie uvedených prípadov sme zároveň nútený poukázať na tú skutočnosť, že MZ SR chce ním vydaným všeobecne záväzným predpisom stanovovať mechanizmus prerozdeľovania príspevku štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní za finančne náročnú zdravotnú starostlivosť, pričom, ale samotné MZ SR je jediným akcionárom najväčšej zdravotnej poisťovne. Týmto postupom by sa podľa nás MZ SR dostalo do konfliktu záujmov.

Na záver opätovne upozorňujeme, že príspevok štátu na nákladnú starostlivosť alebo inú finančne náročnú zdravotnú starostlivosť je podľa nášho názoru možné posudzovať aj ako štátnu pomoc podľa čl. 87 a nasl. Zmluvy o ES.

Podľa čl. 87 ods. 1 Zmluvy o ES sú podpory poskytované v akejkoľvek forme štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktoré narušujú alebo môžu narušiť hospodársku súťaž tým, že zvýhodňujú určité podniky alebo určité odvetvia výroby, pokiaľ ovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi, nezlučiteľné so spoločným trhom (teda zakázané), pokiaľ neustanovuje zmluva inak. Podnikom na účely citovaného ustanovenia sú aj zdravotné poisťovne.

Poukazujúc na uvedené skutočnosti preto DÔVERA nemôže k predloženému návrhu zaujať jednoznačné stanovisko.

Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 11 návrhu zákona

Navrhované znenie:	„Pre rok 2009 je sadzba poistného pre štát za osoby uvedené v § 11 ods. 8 5% z vymeriavacieho základu.“

Odôvodnenie:	Svojim obsahom je navrhovaný § 31g v zásadnom rozpore s ods. 2 navrhovaného § 28a, podľa ktorého príjem z príspevku na  kompenzáciu zvýšených finančných rizík  zdravotných poisťovní nie je  poistné. V dôsledku uvedenej skutočnosti je potom poistné, ktoré štát uhrádza na verejné zdravotné poistenie za osoby uvedené v § 11 ods. 8 zákona č. 580/2004 Z.z., len 4,5%. Tým sa predložený návrh zákona dostáva zároveň do rozporu s programovým vyhlásením vlády SR, kde v časti „Zdravotníctvo“ vláda SR deklarovala, že zabezpečí zvýšenie finančných prostriedkov pre zdravotníctvo v roku 2007 cestou zvýšených platieb poistného za skupiny občanov, kde je platiteľom štát zo 4% priemernej mzdy na 5% priemernej mzdy.

Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

	PRIPOMIENKY K ČL. III NÁVRHU ZÁKONA

	DÔVERA navrhuje zvážiť predkladateľom navrhnutý dátum účinnosti predloženého návrhu zákona.

Odôvodnenie:	V predloženom návrhu zákona predkladateľ pri viacerých navrhnutých zmenách odkazuje na podzákonné právne predpisy, ktoré majú jednotlivé ním navrhnuté ustanovenia zákona č. 581/2004 Z.z., resp. zákona č. 580/2004 Z.z. Odhliadnuc od nášho názoru, podľa ktorého by ním navrhované zmeny nemali byť konkretizované v navrhovaných vyhláškach, ale priamo v zákonoch opätovne poukazujeme na to, že návrhy týchto vyhlášok neboli do medzirezortného pripomienkového konania predložené spolu s predmetným návrhom zákona. Aj vzhľadom na uvedenú skutočnosť preto DÔVERA vznáša uvedenú pripomienku.

	Záverom svojho stanoviska si DÔVERA dovoľuje predložiť návrh na doplnenie ustanovenia § 9 zákona č. 581/2004 Z.z., ktorý upravuje kontrolnú činnosť zdravotnej poisťovne a s tým spojených ustanovení zákona č. 578/2004 Z.z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 578/2004 Z.z.“) a zákona č. 140/1998 Z.z. o liekoch a zdravotníckych pomôckach, o zmene zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 220/1996 Z.z. o reklame (ďalej len „zákon č. 140/1998 Z.z.“).

Zdravotné poisťovne nákupom zdravotnej starostlivosti od poskytovateľov zdravotnej starostlivosti zabezpečujú dostupnú, plynulú, odbornú, ako aj sústavnú zdravotnú starostlivosť.  Zároveň majú zdravotné poisťovne záujem na tom, aby zdravotná starostlivosť poskytovaná ich poistencom zo strany poskytovateľov zdravotnej starostlivosti bola okrem vyššie uvedených podmienok aj efektívna. Z týchto dôvodov sa preto DÔVERA domnieva, že je potrebné doplniť ustanovenie § 9 zákona č. 581/2004 Z.z., ktorý upravuje kontrolnú činnosť zdravotných poisťovní, v smere posilnenia možnosti, ako aj rozsahu kontrolnej činnosti. Na základe navrhnutých zmien bude zdravotná poisťovňa oprávnená vykonať u poskytovateľov zdravotnej starostlivosti nielen kontrolu zameranú na účelnosť, efektívnosť a hospodárnosť vynakladania prostriedkov verejného zdravotného poistenia, vrátane kontroly rozsahu a kvality poskytovanej zdravotnej starostlivosti, ale aj kontrolu zameranú na dodržiavanie zmlúv o poskytovaní zdravotnej starostlivosti. 

Navrhovanými zmenami dôjde podľa nášho názoru k ďalšiemu skvalitneniu kontrolnej činnosti vykonávanej zo strany zdravotných poisťovní, pričom finančné prostriedky získané touto činnosťou budú môcť zdravotné poisťovne ďalej použiť na financovanie zdravotnej starostlivosti. 

V konečnom dôsledku potom bude výsledkom posilnenia kontrolnej činnosti zdravotných poisťovní získanie zvýšenie disponibilných finančných zdrojov, ktoré budú môcť zdravotné poisťovne použiť na úhradu za zdravotnú starostlivosť, poskytnutú zo strany poskytovateľov zdravotnej starostlivosti ich poistencom.
 
Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti potom DÔVERA navrhuje predložený návrh zákona doplniť o nový  článok V a VI v nižšie uvedenom znení a čl. I návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 581/2004 Z.z., doplniť o predmetné ustanovenia.

Navrhované znenie:	„1.	V § 9 ods. 2 sa vypúšťa bodka na konci vety a pripájajú slová „a dodržiavanie zmlúv o poskytovaní zdravotnej starostlivosti (§ 7).“

2.	V § 9 ods. 3 sa za slová „verejného zdravotného poistenia“ vkladajú slová „alebo dodržiavania zmlúv o poskytovaní zdravotnej starostlivosti“.

3.	V § 9 ods. 5 znie:

„(5) Revízni farmaceuti sú oprávnení vykonávať kontrolu predpisovania a výdaja liekov a zdravotníckych pomôcok a finančnú a kusovú kontrolu liekov a zdravotníckych pomôcok, ktoré čo i len čiastočne uhrádzajú zdravotné poisťovne z prostriedkov verejného zdravotného poistenia. Iní zamestnanci poverení výkonom kontroly sú oprávnení vykonávať finančnú a kusovú kontrolu liekov a zdravotníckych pomôcok podľa predchádzajúcej vety.“.
	
4.	V § 9 ods. 11 sa za slová „platiteľ poistného“ vkladajú slová „(ďalej len „kontrolovaný subjekt“)“.

5.	V § 9 sa za odsek 12 vkladajú odseky 13 až 15, ktoré znejú:

„(13) Poverené osoby sú pri výkone kontroly oprávnené v nevyhnutnom rozsahu:
a) vstupovať do objektov, zariadení a prevádzok, na pozemky a do iných priestorov kontrolovaných subjektov, ak bezprostredne súvisia s predmetom kontroly; nedotknuteľnosť obydlia nesmie byť dotknutá výkonom tohto oprávnenia, 27b) 
b) vyžadovať od kontrolovaného subjektu a jeho zamestnancov, aby im v určenej lehote poskytovali prvopisy dokladov, vyjadrenia a informácie (vrátane technických nosičov údajov) potrebné na výkon kontroly,
c) v odôvodnených prípadoch odoberať a aj mimo priestorov kontrolovaného subjektu na zabezpečenie dôkazov premiestňovať prvopisy dokladov, ktorých vydanie nie je všeobecne záväzným právnym predpisom zakázané,
d) vyžadovať súčinnosť kontrolovaného subjektu a jeho zamestnancov.

(14) Kontrolovaný subjekt je povinný vytvárať vhodné materiálne a technické podmienky na vykonanie kontroly a poskytnúť súčinnosť zodpovedajúcu oprávneniam poverených osôb podľa § 9. 

(15) Ak zdravotná poisťovňa pri kontrolnej činnosti zistí závažné alebo opakované porušenie všeobecne záväzných právnych predpisov alebo zmluvy o poskytovaní zdravotnej starostlivosti (§ 7), je oprávnená podať podnet orgánu príslušnému na vydanie povolenia na poskytovanie zdravotnej starostlivosti (ďalej len „povolenie“) na dočasné pozastavenie povolenia alebo zrušenie povolenia.“.

Poznámka pod čiarou k odkazu 27b) znie:
„27b) Čl. 21 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky.“

Čl. IV

Zákon č. 578/2004 Z.z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch,
stavovských organizáciách v zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 720/2004 Z.z., zákona č. 351/2005 Z.z., zákona č.  538/2005 Z.z., zákona č. 282/2006 Z.z., zákona č. 527/2006 Z.z., zákona č. 673/2006 Z.z., zákona č. 18/2007 Z.z., zákona č. 272/2007 Z.z., zákona č. 330/2007 Z.z. , zákona č. 464/2007 Z.z., zákona č.  653/2007 Z.z. a zákona č. 206/2008 Z.z. 

sa mení a dopĺňa takto:

1.	V § 18 sa vkladá nový odsek 3, ktorý znie:
	„(3) Orgán príslušný na vydanie povolenia môže dočasne pozastaviť povolenie na podnet zdravotnej poisťovne21a).“.

Doterajšie odseky 3 až 6 sa označujú ako odseky 4 až 7.

Poznámka pod čiarou k odkazu 21a) znie:
„21a) § 9 ods. 15 zákona č. 581/2004 Z. z.“.

2.	V § 18 sa na konci ods. 4 vkladá písmeno d), ktoré znie:
„d) z dôvodu podľa odseku 3 najviac na 6 mesiacov.“.

3.	V § 18 ods. 5 sa slová „odseku 2“ nahrádzajú slovami „odsekov 2 a 3“.

4.	V § 18 sa na konci ods. 7 vkladá písmeno e), ktoré znie:
„e) podľa odseku 3 v rozsahu tej činnosti, v ktorej došlo k porušeniu všeobecne záväzných právnych predpisov alebo zmluvy o poskytovaní zdravotnej starostlivosti. 21a)“ 

5.	V § 19 ods. 1 písm. d) sa slová „(§ 18 ods. 4)“ nahrádzajú slovami „(§ 18 ods. 5)“.

6.	V § 19 sa vkladá nový odsek 3, ktorý znie:
 	„(3) Orgán príslušný na vydanie povolenia môže zrušiť povolenie na podnet zdravotnej poisťovne21a)“.

Doterajšie odseky 3 a 4 sa označujú ako odseky 4 a 5.

7.	V § 19 sa na konci ods. 5 vkladá písmeno e), ktoré znie:
„e) podľa odseku 3 v rozsahu tej činnosti, v ktorej došlo k závažnému alebo opakovanému porušeniu všeobecne záväzných právnych predpisov alebo zmluvy o poskytovaní zdravotnej starostlivosti. 21a)“.

8.	V § 21 sa za ods. 3 vkladá nový odsek 4, ktorý znie:
	„(4) V konaní o dočasné pozastavenie povolenia a v konaní o zrušenie povolenia začatom na podnet zdravotnej poisťovne21a), má zdravotná poisťovňa postavenie zúčastnenej osoby. 21b)“

Poznámka pod čiarou k odkazu 21b) znie:
„21b) § 15a zákona č. 71/1967 Zb.“.

Čl. V

Zákon č. 140/1998 Z.z. o liekoch a zdravotníckych pomôckach, o zmene zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 220/1996 Z.z. o reklame v znení zákona č.  104/1999 Z.z., zákona č.  122/1999 Z.z., zákona č. 370/1999 Z.z., zákona č. 264/1999 Z.z., zákona č.  119/2000 Z.z., zákona č. 488/2001 Z.z., zákona č. 553/2001 Z.z., zákona č. 216/2002 Z.z., zákona č. 416/2001, zákona č.  Z.z. 457/2002 Z.z., zákona č. 256/2003 Z.z., zákona č. 9/2004 Z.z., zákona č. 434/2004 Z.z., zákona č. 578/2004 Z.z., zákona č. 633/2004 Z.z., zákona č. 331/2005 Z.z., zákona č. 342/2005 Z.z., zákona č. 522/2006 Z.z., zákona č. 270/2007 Z.z. a zákona č. 661/2007 Z.z.

sa mení a dopĺňa takto:

1.	V § 11 sa na koniec odseku 1 vkladá táto veta:
„Orgán, ktorý vydal povolenie, môže pozastaviť činnosť aj na podnet zdravotnej poisťovne. 6aa)“ .
Poznámka pod čiarou k odkazu 6aa) znie:
„6aa) § 9 ods. 15 zákona č. 581/2004 Z. z.“.

2.	V § 11 ods. 3 sa za druhú vetu vkladá táto veta:
„Orgán, ktorý vydal povolenie, môže pozastaviť činnosť aj na podnet zdravotnej poisťovne. 6aa)“.

Odôvodnenie:	Navrhnuté zmeny, tak v zákone č. 581/2004 Z.z., ako aj v ustanoveniach zákona č. 578/2004 Z.z. a zákona č. 140/1998 Z.z. podľa nášho názoru posilňujú možnosti, ako aj rozsah kontroly vykonávanej zo strany zdravotných poisťovní u poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, ktorým zdravotné poisťovne uhrádzajú poskytnutú zdravotnú starostlivosť.

V prípade schválenia navrhovaných zmien bude zdravotná poisťovňa oprávnená vykonať u poskytovateľov zdravotnej starostlivosti nielen kontrolu zameranú na účelnosť, efektívnosť a hospodárnosť vynakladania prostriedkov verejného zdravotného poistenia, vrátane kontroly rozsahu a kvality poskytovanej zdravotnej starostlivosti, ale aj kontrolu zameranú na dodržiavanie zmlúv o poskytovaní zdravotnej starostlivosti, ktoré má príslušná zdravotná starostlivosť s poskytovateľom zdravotnej starostlivosti uzatvorenú.

V súvislosti s navrhovanými zmenami preto DÔVERA navrhuje za ods. 12 § 9 zákona č. 581/2004 Z.z. doplniť nové ods. 13 až 15, prostredníctvom ktorých sa posilnia oprávnenia osôb, ktorým jednotlivé zdravotné poisťovne udelili poverenia na vykonanie kontroly u poskytovateľov zdravotnej starostlivosti (ods. 13) a zároveň sa zakotvuje povinnosť kontrolovaného subjektu poskytnúť pri výkone kontroly u neho maximálnu mieru súčinnosti oprávneným osobám (ods. 14). V prípade, ak zdravotná poisťovňa vykonanou kontrolou zistí závažné alebo opakované porušenie všeobecne záväzných právnych predpisov, resp. uzavretej zmluvy o poskytovaní zdravotnej starostlivosti zo strany poskytovateľa zdravotnej starostlivosti bude oprávnená podať orgánu príslušnému na vydanie povolenia na poskytovanie zdravotnej starostlivosti návrh na dočasné pozastavenia povolenia alebo priamo návrh na zrušenie udeleného povolenia (ods. 15).

So zmenami ohľadom kontrolnej činnosti vykonávanej zdravotnými poisťovňami u poskytovateľov zdravotnej starostlivosti navrhnutými v § 9 zákona č. 581/2004 Z.z. priamo súvisia zmeny ustanoveniach zákona č. 578/2004 Z.z. a zmeny v zákone č. 140/1998 Z.z.

Z navrhovaných zmien vyplýva oprávnenie orgánu príslušného na vydanie povolenia poskytovateľovi zdravotnej starostlivosti oprávnený na základe podnetu zdravotnej poisťovne, ktorá vykonanou kontrolou u poskytovateľa zdravotnej starostlivosti zistila závažné alebo opakované porušenie všeobecných záväzných právnych predpisov alebo zmluvy o poskytovaní zdravotnej starostlivosti dočasne pozastaviť alebo zrušiť udelené povolenia na výkon zdravotnej starostlivosti.

Dočasne pozastaviť povolenie udelené poskytovateľovi zdravotnej starostlivosti na základe podnetu zdravotnej starostlivosti bude môcť príslušný orgán maximálne na dobu 6 mesiacov.

V konaní o dočasnom pozastavení povolenia, resp. o zrušení povolenia na výkon zdravotnej starostlivosti bude maž zdravotná poisťovňa postavenie zúčastnenej osoby.

DÔVERA považuje za potrebné posilniť kontrolnú činnosť zdravotných poisťovní vo vzťahu k poskytovateľom zdravotnej starostlivosti, vrátane jej rozšírenia o kontrolu dodržiavania uzavretých zmlúv medzi poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti  a jednotlivými zdravotnými poisťovňami, vrátane zákonnej úpravy možnosti zdravotnej poisťovne podať na poskytovateľa zdravotnej poisťovne podnet na dočasné pozastavenie, resp. zrušenie povolenia na jej poskytovanie, ak zdravotná poisťovňa vykonanou kontrolou zistí u poskytovateľa zdravotnej starostlivosti závažné nedostatky.

Z tohto dôvodu preto DÔVERA predkladá vyššie uvedený návrh.

	Záverom nášho stanoviska opätovne zdôrazňujeme pripravenosť DÔVERY spolupracovať s  MZ SR pri tvorbe konečnej podoby predmetného návrhu zákona.
	Z

Z

Z

Z

Z

O

O

O

Z

O

Z

Z

Z

Z

O

O

Z

Z

O

Z

O

O

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

O

O

O

O

	C

C

N

A

N

A

C

N

A

N

N

C

A

A

A

C

C

C

A

A

A

N

N

N

A

C

A

A

A

C

A

A

C

N

N

N

N

	Systém  prerozdelenia sa mení preto, lebo  od schválenia prerozdelenia 85:15 prišlo   k mnohým výrazným zmenám,  zmenili sa aj  výšky úhrad všetkých platiteľov do verejného zdravotného poistenia. To,  že tento kľúč prerozdelenia už prežil svoju dobu svedčia i zisky zdravotných poisťovní. Cieľom zmeny pomeru prerozdelenia je zobjektívniť  systém prerozdeľovacieho mechanizmu  a tým aj upraviť solidaritu v rámci zdravotného poistenia na  reálnu mieru a potrebu. Správne nastavenie a fungovanie  prerozdeľovacieho mechanizmu ovplyvňuje schopnosť zdravotných poisťovní platiť za zdravotnú starostlivosť  svojich poistencov. Prerozdeľovanie by nemalo nikdy viesť k vyjednávaniu o výške percenta poistného, ktoré bude podliehať prerozdeľovaniu, ale podobne ako je to v iných krajinách, v záujme zvyšovania spravodlivosti a transparentnosti, k zapájaniu ďalších rizikových faktorov do výpočtu indexu rizík. Aj na túto otázku dáva veľmi jasnú odpoveď  správa „Financovanie zdravotníctva v kontexte sociálneho zabezpečenia“ vyžiadaná Európskym parlamentom. Prerozdeľovanie poistného je reakciou na odporúčanie Rady Európy zvýšiť prerozdeľovanie a dané odporúčanie je pre všetky krajiny EÚ ako podstatný nástroj na zabezpečenie rovnosti prístupu k zdravotnej starostlivosti. Konkurenčné pluralitné zdravotné poistenie je nielen zložité, drahé, náročné na   administratívu, informácie a vysoké transakčné náklady, ale musia ho sprevádzať aj silné regulačné opatrenia. Takéto opatrenia sú zamerané najmä na zabezpečenie solidarity cez vyrovnávanie a kompenzáciu rizikových štruktúr medzi poisťovňami.   V prípade, že toto prerozdeľovanie je nedokonalé – a u nás jednoznačne je  – zdravotné poisťovne majú tendencie selektovať poistencov  (čo znamená, že rôznymi viac-menej skrytými formami sa usilujú získavať nízko rizikových poistencov a neprijímať vysoko rizikových poistencov). Bez zásadného zdokonalenia súčasného prerozdeľovania poistného sa takéto tendencie budú prehlbovať a ohrozovať rovnováhu systému verejného zdravotného poistenia.
Prerozdeľovanie poistného na verejné zdravotné poistenie zostáva i naďalej v kompetencii Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou.

Text prepracovaný 

V zákone o rozpočtových pravidlách č.523/2004 Z.z. v znení neskorších predpisov sú zdravotné poisťovne explicitne definované ako subjekty verejnej správy, ktoré hospodária s verejnými prostriedkami. Predmetom úpravy tohto zákona je i rozpočtový proces, ktorý zahŕňa tvorbu rozpočtu verejnej správy ako hlavného nástroja medzinárodného porovnávania ekonomickej úrovne jednotlivých členských krajín Európskej únie, vrátane tvorby štátneho rozpočtu ako základnej zložky verejného rozpočtu. 

Vláda je povinná sledovať verejný záujem stanovený zákonom ako je dostupnosť, kvalitná zdravotná starostlivosť a finančná rovnováha verejného zdravotného poistenia.  Zodpovednosť za zdravotnú politiku štátu,  strategickú alokáciu zdrojov a finančnú udržateľnosť celého systému zdravotníctva  je ten kľúčový moment, ktorý je dôvodom predloženého návrhu. Vláda predkladá do NR SR štátny rozpočet a zodpovedá sa za celý rozpočet  systému verejného zdravotného poistenia. Ten je  zložený  z dielčích rozpočtov jednotlivých zdravotných poisťovní – subjektov verejnej správy,  ku ktorým by logicky   mala mať možnosť  zaujať  rozhodujúce stanovisko.. Postavenie a hospodárenia zdravotných poisťovní v systéme verejného zdravotného poistenia  nemôže znamenať,  že len preto, že sú akciovými spoločnosťami  sú  komerčnými spoločnosťami  so všetkými atribútmi komerčných poisťovní, že odvedené poistné na verejné zdravotné poistenie stanovené presnou sadzbou  a vynutitelné zákonom sa stáva  majetkom akciových spoločnosti  s  nárokom  akcionárov  na  voľné použitie dosiahnutého zisku.   
Navrhovaná novela  upravujúca schvaľovanie rozpočtov vo vláde nie je v rozpore so žiadnym zákonom , je bežným nástrojom vlády , ktorej ambíciou je mať dosah na tento proces najmä z dôvodu jej  zodpovednosti  za alokáciu verejných financií . Výkon verejného  zdravotného poistenia nie je  súkromným podnikaním.  A aj v tých krajinách EÚ, kde dochádza k  zavádzaniu trhu do sociálnej sféry,  vláda zvyšuje využívanie technológií centrálnej kontroly,  zodpovednosti a skladania účtov, ako je napr. aj centrálne stanovovanie, ale následne individuálne spravovanie rozpočtov. 

Novelizačný bod vypustený.

Nakladanie s pohľadávkami z verejného zdravotného poistenia musí byť zabezpečené identicky, bez ohľadu na to, kto je akcionárom  zdravotnej poisťovne hospodáriacej s verejnými  financiami. Navrhovanou novelou  sa naplní koncepcia centralizovaného vymáhania pohľadávok sektora verejnej správy, čo by malo mať pozitívny vplyv na verejné financie v podobe vyššej výťažnosti pohľadávok verejného sektora po lehote splatnosti, zlepšenia vymáhateľnosti pohľadávok po lehote splatnosti a zjednotenie ich vymáhania vo verejnom sektore. 

Keďže ide o skvalitnenie procesu a problémových pohľadávok, musí sa týkať takáto úprava nie len dvoch subjektov v systéme ( VšZP a SZP), ale všetkých zdravotných poisťovní, ktoré hospodária ako subjekty verejnej správy s prostriedkami verejného zdravotného poistenia.

Novelizačný bod vypustený.

Text prepracovaný.

Predkladateľ trvá na predloženom návrhu. Zdravotná poisťovňa  uplatnila svoj nárok na úhradu zdravotnej starostlivosti podľa § 9 ods. 7 písm. a) zákona vo väzbe na § 9 ods. 2 zákona č. 580/2004 Z. z. na ÚDZS, tento však nemal možnosť vydávať rozhodnutia v tejto veci. 

Novelizačný bod vypustený.

Predkladateľ trvá na navrhovanej formuláciii z dôvodu prehľadnosti.

V zákone o rozpočtových pravidlách č.523/2004 Z.z. v znení neskorších predpisov sú zdravotné poisťovne explicitne definované ako subjekty verejnej správy, ktoré hospodária s verejnými prostriedkami. Predmetom úpravy tohto zákona je i rozpočtový proces, ktorý zahŕňa tvorbu rozpočtu verejnej správy ako hlavného nástroja medzinárodného porovnávania ekonomickej úrovne jednotlivých členských krajín Európskej únie, vrátane tvorby štátneho rozpočtu ako základnej zložky verejného rozpočtu. 

Vláda je povinná sledovať verejný záujem stanovený zákonom ako je dostupnosť, kvalitná zdravotná starostlivosť a finančná rovnováha verejného zdravotného poistenia.  Zodpovednosť za zdravotnú politiku štátu,  strategickú alokáciu zdrojov a finančnú udržateľnosť celého systému zdravotníctva  je ten kľúčový moment, ktorý je dôvodom predloženého návrhu. Vláda predkladá do NR SR štátny rozpočet a zodpovedá sa za celý rozpočet  systému verejného zdravotného poistenia. Ten je  zložený  z dielčích rozpočtov jednotlivých zdravotných poisťovní – subjektov verejnej správy,  ku ktorým by logicky   mala mať možnosť  zaujať  rozhodujúce stanovisko.. Postavenie a hospodárenia zdravotných poisťovní v systéme verejného zdravotného poistenia  nemôže znamenať,  že len preto, že sú akciovými spoločnosťami  sú  komerčnými spoločnosťami  so všetkými atribútmi komerčných poisťovní, že odvedené poistné na verejné zdravotné poistenie stanovené presnou sadzbou  a vynutitelné zákonom sa stáva  majetkom akciových spoločnosti  s  nárokom  akcionárov  na  voľné použitie dosiahnutého zisku.   
Navrhovaná novela  upravujúca schvaľovanie rozpočtov vo vláde nie je v rozpore so žiadnym zákonom , je bežným nástrojom vlády , ktorej ambíciou je mať dosah na tento proces najmä z dôvodu jej  zodpovednosti  za alokáciu verejných financií . Výkon verejného  zdravotného poistenia nie je  súkromným podnikaním.  A aj v tých krajinách EÚ, kde dochádza k  zavádzaniu trhu do sociálnej sféry,  vláda zvyšuje využívanie technológií centrálnej kontroly,  zodpovednosti a skladania účtov, ako je napr. aj centrálne stanovovanie, ale následne individuálne spravovanie rozpočtov. 

Text prepracovaný

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Text doplnený.

Text prepracovaný.

Text prepracovaný

Text prepracovaný.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Predkladateľ trvá na predloženom návrhu.

Zdravotné poisťovne nevykonávajú hospodársku činnosť vo verejnom zdravotnom poistení, navrhovaná úprava zrovnoprávňuje nakladanie s pohľadávkami pre všetky zdravotné poisťovne.

Zdravotné poisťovne nevykonávajú hospodársku činnosť vo verejnom zdravotnom poistení, navrhovaná úprava zrovnoprávňuje nakladanie s pohľadávkami pre všetky zdravotné poisťovne.

Novelizačný bod vypustený.

Text prepracovaný

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Text prepracovaný.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Text prepracovaný.

Predkladateľ trvá na navrhovanom dátume činnosti z dôvodu úpravy prerozdeľovaho mechanizmu, vymáhania dlžného poistného úradom podľa uznesenia vlády SR č. 571 z 27. augusta 2008, ktorým vláda SR uložila ministrovi zdravotníctva pripraviť v termíne do 31.12.2008 legislatívne zmeny súvisiace so zjednodušením vymáhania nedoplatkov na zdravotnom poistení.

Ide o nepriamu novelu zákona č. 578/2004 Z. z.

Ide o nepriamu novelu zákona č. 578/2004 Z. z.

Ide o nepriamu novelu zákona č. 140/1998 Z. z.

	Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  trvá.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  trvá.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  trvá.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  trvá.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  trvá.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  trvá.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  trvá.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  trvá.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  trvá.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  trvá.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený. Subjekt odstúpil od  zásadnej pripomienky.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený. Subjekt odstúpil od  zásadnej pripomienky.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  trvá.Subjekt trvá na 5 % z vymeriavacieho základu.

	
Apollo, zdr. poisťovňa	I. Pripomienky k zákonu č. 581/2004 Z. z. 

1.   Bod 1 – navrhujeme vypustiť z návrhu predloženého zákona a ponechať znenie tohto ustanovenia v pôvodnom znení, slovo „na úrade“ nevypúšťať  
      Odôvodnenie:
      Ak by sa pojem „na úrade“ vypustil, nie je zrejmé, kde by si mohla zdravotná poisťovňa uplatňovať svoj zákonný nárok na úhradu zdravotnej starostlivosti a služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti.
      Túto pripomienku považujeme za zásadnú.

2.	Bod 3 – navrhujeme vypustiť z návrhu predloženého zákona a ponechať odsek 9 § 6 v pôvodnom znení
Odôvodnenie:
Máme za to, že navrhovanou zmenou by mohli byť dotknuté technické rezervy zdravotnej poisťovne, ktoré si každá zdravotná poisťovňa vytvára za účelom úhrady jej vopred známych záväzkov za plánovanú zdravotnú starostlivosť, ktoré sa stanú splatnými až v budúcnosti. Prípadný zásah do tohto systému môže ohroziť aj úroveň prostriedkov, ktoré sú potrebné na úhradu za poskytnutú zdravotnú starostlivosť.
Túto pripomienku považujeme za zásadnú.

3.	Bod 4 –  navrhujeme vypustiť z návrhu predloženého zákona a ponechať odsek 11§ 6  v pôvodnom znení
Odôvodnenie:
Domnievame sa, že uvedená zmena nie je opodstatnená, pretože ustanovenie § 6 ods. 11 predstavuje mechanizmus, ktorý pôsobí na zdravotné poisťovne, aby vytvárali technické rezervy v potrebnej výške, aby  mohli uhrádzať svoje záväzky za poskytnutú plánovanú zdravotnú starostlivosť.
Túto pripomienku považujeme za zásadnú.

4.	Bod 7 – s obsahom navrhovaného ustanovenia súhlasíme, avšak zdá sa nám vhodnejšie implementovať ho do § 79 zákona č. 578/2004 Z. z.. Zároveň navrhujeme, aby sa  povinnosť uzatvoriť zmluvu s každou zdravotnou poisťovňou stanovila aj pre poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, ktorí sú na základe nariadenia vlády zaradení do pevnej siete poskytovateľov a siete koncových poskytovateľov zdravotnej starostlivosti  a poskytovateľov záchrannej zdravotnej služby.
      Odôvodnenie:
Zrovnoprávniť postavenie poskytovateľa zdravotnej starostlivosti a zdravotnej poisťovne. K uzatvoreniu zmluvy môže dôjsť len na základe prejavu vôle dvoch strán alebo na základe podmienok určených v zákone pre obe zmluvné strany. Jednostranná zmluvná povinnosť určená v zákone pre zdravotnú poisťovňu je pre poskytovateľa (nemocnice v pevnej a koncovej sieti, záchranná zdravotná služba) nezáväzná. Práve táto skutočnosť má za následok, že veľmi často dochádza k „diktátu“ nereálnych podmienok zo strany niektorých poskytovateľov zdravotnej starostlivosti. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú.

5.	Bod 13 – navrhujeme  vypustiť 
Odôvodnenie:
         Zdravotné poisťovne sú podľa § 2 ods. 2 zákona č. 581/2004 Z. z. akciovými spoločnosťami, na činnosť ktorých sa vzťahuje Obchodný zákonník ako predpis súkromného práva, a tento vo svojich ustanoveniach jednoznačne stanovuje akými právomocami disponujú príslušné orgány akciovej spoločnosti.  Štatutárnym orgánom zdravotnej poisťovne ako akciovej spoločnosti je predstavenstvo. Predstavenstvo zdravotnej poisťovne riadi jej činnosť, koná v jej mene  a taktiež rozhoduje o všetkých záležitostiach zdravotnej poisťovne, pokiaľ tieto nie sú vyhradené do pôsobnosti iných orgánov zdravotnej poisťovne. Takouto zmenou by došlo k bezprecedentnému zásahu do pôsobnosti predstavenstva zdravotnej poisťovne ako jej štatutárneho orgánu, pričom ale predstavenstvo zdravotnej poisťovne podľa Obchodného zákonníka riadi jej činnosť a má zodpovednosť za hospodárske výsledky zdravotnej poisťovne. Navrhovanou zmenou by podľa nášho názoru dochádzalo ku výraznému konfliktu záujmov, keďže o rozpočte zdravotnej poisťovne, u ktorej ako akcionár nevystupuje štát by rozhodovali akcionári štátnych zdravotných poisťovní, t.j. minister zdravotníctva ako predstaviteľ 100% akcionára vo Všeobecnej zdravotnej poisťovni, a. s.  a minister obrany a minister vnútra ako predstavitelia akcionárov v Spoločnej zdravotnej poisťovni. Uvedené by znamenalo, že o rozpočte zdravotných poisťovní by rozhodovali akcionári ich priamych konkurentov v oblasti verejného zdravotného poistenia. V tejto súvislosti zároveň zdôrazňujeme, že navrhovaná právna úprava neobsahuje riešenie situácie v prípade, ak by vláda SR neschválila zdravotnou poisťovňou predložený rozpočet. Nie je tiež zrejmé, na základe akého právneho titulu by potom vláda SR ukladala štatutárnemu orgánu akciovej spoločnosti, u ktorej nevystupuje žiaden ústredný orgán štátnej správy ako jej akcionár, úlohu prepracovať jej rozpočet a tento opätovne predložiť vláde SR na schválenie. Zastávame taktiež názor, že nikomu nemožno odňať jeho zákonným spôsobom nadobudnuté práva na základe neskoršie vydaného všeobecne záväzného právneho predpisu a že navrhovanou právnou úpravou by došlo k neprípustnému obmedzeniu práva zdravotných poisťovní, ako akciových spoločností vykonávať svoju činnosť samostatne a na vlastnú zodpovednosť. 
         Túto pripomienku považujeme za zásadnú.

6.	Bod 14 – navrhujeme vypustiť 
Odôvodnenie:
Považujeme za nevhodné, aby MZ SR podzákonnou normou určovalo výšku, spôsob výpočtu a preukazovanie miery platobnej schopnosti a lehoty preukazovania dosiahnutej miery platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne. Máme za to, že navrhovanou právnou úpravou by mohla vzniknúť situácia, kedy podmienky pôsobenia v oblasti zdravotného poistenia by pre zdravotné poisťovne pôsobiace na trhu neboli rovnaké, vnáša do systému právnu neistotu a predstavuje zníženie tlaku na ÚDZS konať rázne a bez rozdielov, ak niektorá zo zdravotných poisťovní nespĺňa podmienky platobnej schopnosti. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú.

7.	Bod 17 – navrhujeme vypustiť
Odôvodnenie:
Navrhovanou zmenou celý proces prerozdeľovania bude v právomoci MZ SR, ktorý je zároveň akcionárom VšZP, čo považujeme za neštandardné a netransparentné. Preto nesúhlasíme, aby došlo k presunu právomoci vo veciach prerozdelenia z ÚDZS na MZ SR.
Túto pripomienku považujeme za zásadnú.

8.	Bod 19 – navrhujeme v ustanovení § 18 ods. 1 písm. a) bod 3 doplniť za slová „podľa osobitného predpisu 38b) slová „ak ide o pohľadávky na poistnom, ktoré vznikli do 31. 12. 2004.“
Odôvodnenie:
Žiadny právny predpis v súčasnosti neupravuje otázku vydávania platobných výmerov na dlžné poistné v prípadoch, ak dlžné poistné nebolo uhradené platiteľom poistného do nadobudnutia účinnosti zákona č. 580/2004 Z. z., t.j. ktoré bol platiteľ poistného povinný uhradiť podľa právnych predpisov účinných do 31. 12. 2004. Tieto nároky sa uplatňujú prostredníctvom súdov, čím je proces vymáhania zbytočne veľmi zdĺhavý a znižuje do istej miery aj percento vymožiteľnosti pohľadávok poisťovňou.
Túto pripomienku považujeme za zásadnú.  

9.	Bod 26 – navrhujeme vypustiť 
      Odôvodnenie:
      Máme za to, že vypustením podmienky, že zamestnanec ÚDZS nesmie byť zároveň zamestnancom držiteľa povolenia na poskytovanie zdravotnej starostlivosti, ako aj vykonávať lekársku posudkovú činnosť, môže dôjsť k výraznému konfliktu záujmov zamestnanca úradu, ak bude súčasne aj držiteľom povolenia na poskytovanie zdravotnej starostlivosti alebo bude vykonávať lekársku posudkovú činnosť. Zásadným spôsobom to môže ovplyvniť kvalitu činnosti a objektívneho rozhodovania Úradu pre dohľad ako nezávislého a nestranného orgánu vykonávajúceho dohľad nad verejným zdravotným poistením a môže to značne oslabiť jeho postavenie a vyvolávať nedôveru voči jeho rozhodnutiam tak laickej,  ale aj odbornej verejnosti. 
      Túto pripomienku považujeme za zásadnú.

10.	Bod 28 – navrhujeme vypustiť 
      Odôvodnenie:
      Súčasnú právnu úpravu považujeme za dostatočnú a plne vyhovujúcu. Domnievame sa, že navrhovanou zmenou dochádza k zbytočnému zmäkčovaniu podmienok pre zdravotné poisťovne, čo v konečnom dôsledku môže spôsobiť aj nestabilitu systému. 
      Túto pripomienku považujeme za zásadnú.

11.	Bod 29 – navrhujeme vypustiť 
Odôvodnenie:
Navrhovanou právnou úpravou dochádza k situácií, kedy ÚDZS bude môcť zrušiť povolenie na výkon verejného zdravotného poistenia kedykoľvek. Preto máme za to, že je nevyhnutné jednoznačne zotrvať na podmienke uvedenia maximálnej lehoty, počas ktorej nemá zdravotná poisťovňa zabezpečenú minimálnu mieru platobnej schopnosti a z dôvodov zachovania právnej istoty neponechávať predmetnú úpravu na podzákonnú normu. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú.

12.	Bod 39 – navrhujeme vypustiť z návrhu predloženého zákona a ponechať ustanovenie § 48 ods. 10 v pôvodnom znení
      Odôvodnenie: 
      Uvedená problematika nie je upravená v žiadnom inom právnom predpise, čo môže zásadným spôsobom nepriaznivo ovplyvniť objektívnosť a správnosť vykonanej pitvy a viesť taktiež ku konfliktu záujmov osôb vykonávajúcich pitvu.
      Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

   13.  Bod 44 – navrhujeme  vypustiť 
Odôvodnenie:
Uvedeným návrhom dochádza k obmedzovaniu činnosti zdravotnej poisťovne ako akciovej spoločnosti pri správe jej pohľadávok, ktorých miera vymožiteľnosti môže mať zásadný dopad na hospodárske výsledky poisťovne. Svojim spôsobom môžeme tento návrh považovať za závažný zásah do vlastníckych práv a slobody podnikania poisťovne.
Táto pripomienka je zásadná.

14.	Bod 45 – navrhujeme vypustiť 
Odôvodnenie:
Ide o obmedzovanie činnosti zdravotnej poisťovne a zasahovanie do autonómie a slobody podnikania.
Táto pripomienka je zásadná.

II. Pripomienky k zákonu č. 580/2004 Z. z.

1.	Body 3 –  9 navrhujeme vypustiť
Odôvodnenie:
Uvedený návrh vnímame ako oslabovanie postavenia ÚDZS ako nezávislého a nestranného orgánu dohľadu nad vykonávaním verejného zdravotného poistenia.
Tým, že MZ SR je zároveň akcionárom VšZP, nie je teda nestranný a nezávislý subjekt a proces prerozdeľovania nemožno považovať za transparentný. Okrem toho, poukazujeme na skutočnosť, že  MZ SR nedisponuje žiadnymi relevantnými údajmi, na základe ktorých by mohlo overiť validitu informácií, ktoré MZ SR v súvislosti s prerozdeľovaním poistného zasielajú jednotlivé zdravotné poisťovne. 
Taktiež máme za to, že zvýšenie základu ročného prerozdeľovania poistného z doterajších 85% na 95% môže zásadným spôsobom ovplyvniť výber poistného a viesť k poklesu motivácie zdravotných poisťovní vyberať poistné, čo v konečnom dôsledku môže spôsobiť aj  pokles celkového objemu finančných zdrojov na financovanie zdravotnej starostlivosti. 
Táto pripomienka je zásadná. 

2.	Bod 10 – navrhujeme vypustiť 
Odôvodnenie:
Máme za to, že tým, že mechanizmus prerozdelenia a hospodárenia príspevkov štátu na kompenzáciu príjmov zdravotných poisťovní určí všeobecne záväzný právny predpis, ktorý bude vydaný MZ SR po dohode s MF SR, ktorého obsah v súčasnosti nie je známy, takže vlastne tieto kritéria nepoznáme, navrhovaným postupom môže dôjsť k situácií, kedy MZ SR stanovené kritériá by mohli byť výhodné len pre niektorú zo zdravotných poisťovní. 
Táto pripomienka je zásadná.

3.	Bod 11 
Navrhované ustanovenie je svojim obsahom v zásadnom rozpore s ods. 2 navrhovaného § 28 a, podľa ktorého príjem z príspevku na kompenzáciu zvýšených finančných rizík zdravotných poisťovní nie je poistné. Máme za to, že zavedenie príspevku štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní vo výške 0,5%, ktorý však vychádza  z celkového počtu poistencov, nepovažuje sa za poistné a nepodlieha prerozdeleniu, nie je možné považovať za sadzbu poistného, ktorú platí štát za poistencov štátu.  Vychádzajúc z toho, potom poistné, ktoré uhrádza štát na verejné zdravotné poistenie za osoby uvedené v § 11 ods. 8 zákona č. 580/2004 Z. z.  je v skutočnosti len 4,5%, nie 5%, v čom vidíme nenaplnenie programového vyhlásenia vlády SR, kde v časti „Zdravotníctvo“ vláda SR deklarovala zvýšenie finančných prostriedkov pre zdravotníctvo v roku 2007 cestou zvýšených platieb poistného za skupiny občanov, kde je platiteľom štát zo 4 % priemernej mzdy na 5 % priemernej mzdy. 
Táto pripomienka je zásadná.

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

	
N

C

C

A

N

C

A

C

C

C

C

A

N

N

C

A

C

	
Predkladateľ trvá na predloženom návrhu.

Text prepracovaný.

Text prepracovaný.

Novelizačný bod vypustený.

V zákone o rozpočtových pravidlách č.523/2004 Z.z. v znení neskorších predpisov sú zdravotné poisťovne explicitne definované ako subjekty verejnej správy, ktoré hospodária s verejnými prostriedkami. 
Vláda je povinná sledovať verejný záujem stanovený zákonom ako je dostupnosť, kvalitná zdravotná starostlivosť a finančná rovnováha verejného zdravotného poistenia.  Vláda predkladá do NR SR štátny rozpočet a zodpovedá sa za celý rozpočet  systému verejného zdravotného poistenia. Ten je  zložený  z dielčích rozpočtov jednotlivých zdravotných poisťovní – subjektov verejnej správy,  ku ktorým by logicky   mala mať možnosť  zaujať  rozhodujúce stanovisko.. Postavenie a hospodárenia zdravotných poisťovní v systéme verejného zdravotného poistenia  nemôže znamenať,  že len preto, že sú akciovými spoločnosťami  sú  komerčnými spoločnosťami  so všetkými atribútmi komerčných poisťovní, že odvedené poistné na verejné zdravotné poistenie stanovené presnou sadzbou  a vynutitelné zákonom sa stáva  majetkom akciových spoločnosti  s  nárokom  akcionárov  na  voľné použitie dosiahnutého zisku.   
Text prepracovaný.

Novelizačný bod vypustený.

Text prepracovaný.

Text prepracovaný.

Text prepracovaný.

Text prepracovaný.

Novelizačný bod vypustený.

Zdravotné poisťovne nevykonávajú hospodársku činnosť vo verejnom zdravotnom poistení, navrhovaná úprava zrovnoprávňuje nakladanie s pohľadávkami pre všetky zdravotné poisťovne.

Zdravotné poisťovne nevykonávajú hospodársku činnosť vo verejnom zdravotnom poistení, navrhovaná úprava zrovnoprávňuje nakladanie s pohľadávkami pre všetky zdravotné poisťovne.

Text prepracovaný.

Novelizačný bod vypustený.

Text prepracovaný.

	
Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor trvá.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený. 

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  ne bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  trvá.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  nebol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  trvá.
Subjekt trvá na 5 %.	
Asociácia súkromných lekárov	Navrhované znenie zmeny zákona: 

7. V § 7 sa za odsek 3 vkladá nový odsek  4, ktorý znie:  

„(4)  Poskytovateľ všeobecnej ambulantnej zdravotnej starostlivosti je povinný uzatvoriť zmluvu o poskytovaní zdravotnej starostlivosti s každou zdravotnou poisťovňou, ak má uzatvorenú dohodu o poskytovaní všeobecnej ambulantnej zdravotnej starostlivosti  najmenej s jedným jej poistencom.“.

Pripomienky:
Navrhnuté znenie výrazne zhoršuje postavenie poskytovateľa všeobecnej ambulantnej zdravotnej starostlivosti. 
Podľa navrhovaného ustanovenia je poskytovateľ povinný uzatvoriť zmluvu s každou poisťovňou, teda aj takou, ktorej poistenci nie sú pacientmi konkrétneho poskytovateľa. 
Okrem uvedeného, na splnenie zákonom uloženej povinnosti bude poskytovateľ povinný uzatvoriť zmluvu s podmienkami jednostranne určenými zdravotnou poisťovňou, bez ohľadu na skutočnosť, či má voči návrhu zmluvy pripomienky. Už dnes je zdravotná poisťovňa dominantným subjektom v zmluvnom vzťahu poskytovateľ – zdravotná poisťovňa a navrhovaná právna úprava posunie poskytovateľa do polohy „vazala“.
Dôjde tak k   narušeniu rovnosti strán v zmluvnom vzťahu, zmluvnej slobody, zákazu zneužívania práva.
Taktiež   dôjde k narušeniu    princípu   dispozičnej voľnosti subjektov.  Právny úkon uzavretý na základe takto  prijatej zákonnej povinnosti bude v rozpore so základným predpokladom platnosti právneho úkonu, keď   právny úkon sa musí urobiť slobodne a vážne, určite a zrozumiteľne, inak je neplatný. Jedná sa pri tom o absolútnu neplatnosť a zmluva na základe takéhoto právneho úkonu nevznikne.
Na základe uvedeného žiadame o vypustenie návrhu nového ods.4 v § 7
Túto pripomienku považujte za zásadnú 

Pripomienky k Čl. II   (návrh na zmenu zákona č. 580/2004 Z. z.):

Navrhované znenie zmeny zákona: 

11. Za § 31e sa vkladajú § 31f a 31g, ktoré znejú:

§ 31g
 
	Pre rok 2009 je sadzba poistného pre štát 5% z vymeriavacieho základu, z čoho 4,5 % je poistné za osoby uvedené v § 11 ods. 8 a 0,5 % je príspevok štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní podľa § 28a.".

Pripomienky:
Príspevok štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní podľa § 28a. navrhujeme vytvoriť z iných zdrojov a nie z poistného za osoby uvedené v § 11 ods. 8. 
Žiadame o vypustenie textu :  „a 0,5 % je príspevok štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní podľa § 28a.".
Túto pripomienku považujte za zásadnú 

	Z

Z

	A

A

	Novelizačný bod vypustený. 

Text prepracovaný.

	
Union, zdr. poisťovňa	1.	časť
Všeobecné pripomienky k návrhu zákona 

Navrhovaná právna úprava je v rozpore s princípom právneho štátu. Predmetný návrh zákona neprípustným a ústavne nekonformným spôsobom zasahuje do právnej istoty súkromných zdravotných poisťovní a ich akcionárov založenej na dôvere v trvácnosť, stabilitu a racionálnosť súčasnej platnej právnej úpravy. Predložený návrh zákona porušuje zákaz spätného (retroaktívneho) pôsobenia právnych predpisov a požiadavky ochrany legálne nadobudnutých práv, osobitne práv majetkových (vlastníckych).

Navrhovaná právna úprava ústavne neprípustným (neprimeraným) spôsobom zasahuje do základného práva súkromných zdravotných poisťovní podnikať a základného práva vlastniť a pokojne užívať majetok. Predložený návrh zákona nezachováva spravodlivú rovnováhu medzi požiadavkami verejného záujmu a požiadavkami ochrany základných práv súkromných zdravotných poisťovní a odporuje zásade proporcionality. 

1. Union ZP zásadne nesúhlasí, aby predloženým návrhom zákona došlo k zúženiu rozsahu kompetencií Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou (ÚDZS) rozšírením a posilnením kompetencií Ministerstva zdravotníctva SR (MZ SR),

ktorého pôsobnosť v danom rezorte sa zvýrazňuje tak presunom vykonávania prerozdeľovania poistného na verejné zdravotné poistenie na MZ SR, ako aj zavedením príspevku štátu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly MZ SR na kompenzáciu zvýšených rizík spojených s úhradou za poskytnutú zdravotnú starostlivosť poistencom jednotlivých zdravotných poisťovní. 

MZ SR je nepriamym účastníkom trhu zdravotného poistenia, keď ako jediný akcionár  Všeobecnej zdravotnej poisťovne, a. s. (VšZP), vykonáva v nej svoje akcionárske práva. Takouto zmenou by MZ SR ako akcionár VšZP vydávalo rozhodnutia vo veci prerozdeľovania poistného na verejné zdravotné poistenie a zároveň by celý proces ako akcionár najväčšej zdravotnej poisťovne riadilo. Navrhovanou zmenou dochádza                             k neodôvodnenému oslabeniu postavenia ÚDZS, ktorý bol zriadený ako jediný nestranný a nezávislý orgán vykonávajúci dohľad nad verejným zdravotným poistením.

2. Union ZP zásadne nesúhlasí s navrhovanou zmenou prerozdeľovania poistného na verejné zdravotné poistenie. 

Miera prerozdeľovania poistného sa má z doterajších 85,5% predpísaného poistného zvýšiť na 95,5% predpísaného poistného. 

Union ZP zastáva názor, že takýto návrh môže so sebou priniesť pokles motivácie zdravotných poisťovní a to najmä pri výkone ich činností zameraných na zisťovanie výšky predpisov u tých platiteľov, ktorí si voči zdravotnej poisťovni žiadnym spôsobom neplnia oznamovacie a odvodové povinosti. 
Dodatočne zistené predpisy poistného sa následne uvádzajú v prerozdelení, v dôsledku čoho sa zvýši úhrada (záväzok) zdravotnej poisťovne voči ostatným zdravotným poisťovniam po vykonaní ročného zúčtovania, a to aj napriek skutočnosti, že reálny príjem poistného od tejto skupiny platiteľov poistného je takmer nulový. 

Navrhovaná úprava naviac neobsahuje žiadne prechodné ustanovenia k prerozdeleniu poistného za rok 2008, ktoré ak by bolo vykonané už podľa nového modelu, došlo by k nevhodnému retroaktívnemu použitiu finančných prostriedkov jednotlivých zdravotných poisťovní v procese prerozdelenia aj za obdobie pred samotnou účinnosťou predloženého návrhu zákona – t. j.  novší zákon, ktorý nerešpektuje právne vzťahy založené starším zákonom, je v rozpore so základným princípom  právneho štátu súvisiacim s ochranou už nadobudnutých práv. 

3. Union ZP zásadne nesúhlasí, aby zdravotná poisťovňa a to bez ohľadu na to, kto je jej akcionárom predkladala vláde SR na schválenie návrh svojho rozpočtu. 

Zdravotné poisťovne sú akciovými spoločnosťami, na činnosť ktorých sa vzťahuje Obchodný zákonník ako predpis súkromného práva a tento jednoznačne vo svojich ustanoveniach stanovuje, akými právomocami príslušné orgány akciovej spoločnosti disponujú.

Navrhovanú zmenu, kedy by vláda SR schvaľovala rozpočty súkromných spoločností považuje Union ZP za neprijateľný zásah do súkromného podnikania, za zásah ktorý je v rozpore so základnými pravidlami a zásadami vlastníctva a vlastníckeho práva, ktoré je garantované Ústavou SR a samozrejme za zásah, ktorý je v príkrom rozpore so zásadou právneho štátu.

Predložený návrh zákona odníma predstavenstvu zdravotnej poisťovne ako štatutárnemu orgánu akciovej spoločnosti jeden zo základných ekonomických nástrojov obchodného vedenia spoločnosti; samotný návrh však nerieši problematiku zodpovednostných vzťahov pri schválení rozpočtu nerealizovateľného pre zdravotnú poisťovňu, ani proces schvaľovania tohto rozpočtu a jeho záväznosti voči zdravotnej poisťovni. 

Argumentácia uvedená v dôvodovej správe, aby „verejnosť poznala rozpočty všetkých zdravotných poisťovní, nielen tých v ktorých má majetkovú účasť štát“ neobstojí. Zákon                   č. 581/2004 Z.z. určuje zdravotným poisťovniam povinnosť predkladať MZ SR, MF SR a ÚDZS návrh svojho rozpočtu a obchodno-finančného plánu a ďalšie údaje potrebné na účely zostavenia rozpočtu verejnej správy a hodnotenia plnenia rozpočtu verejnej správy vrátane údajov o príjmoch a výdavkoch s uvedením finančných tokov k ostatným subjektom verejnej správy. Je zrejmé, že verejnosť, na ktorú sa predkladateľ návrhu zákona odvoláva, má informácie o rozpočtoch a obchodno–finančných plánoch zdravotných poisťovní. 

4. Union ZP zásadne nesúhlasí, aby MZ SR podzákonnou právnou normou určovalo výšku, spôsob výpočtu a preukazovania miery platobnej schopnosti a lehoty preukazovania dosiahnutej miery platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne. 

Súčasnú právnu úpravu problematiky platobnej schopnosti zdravotných poisťovní obsiahnutú v zákone č. 581/2004 Z.z. považuje Union ZP za dostatočnú.
 
Domnievame sa, že minimálna platobná schopnosť zdravotnej poisťovne je jednou zo základných podmienok činnosti zdravotnej poisťovne, a preto musí byť definovaná zákonom a nie právnym predpisom nižšej právnej sily, t. j. v tomto prípade vyhláškou vydanou MZ SR, znenie ktorej však nie je k dispozícíí. 

Navrhovanou právnou úpravou môže vzniknúť situácia, kedy podmienky pôsobenia v oblasti zdravotného poistenia by pre zdravotné poisťovne neboli rovnaké, čo so sebou môže priniesť právnu neistotu do celého systému zdravotného poistenia. 

Poukazujeme aj na zásadný konflikt záujmov MZ SR, ktoré by v tomto prípade vystupovalo na jednej strane ako normotvorca a zároveň na druhej strane ako akcionár zdravotnej poisťovne, t.  j. akcionár zdravotnej poisťovne, pre ktorú má ako normotvorca stanoviť pravidlá. 

Neprijateľnou je aj navrhovaná úprava zmeniť obligatórne zrušenie povolenia na výkon činnosti z titulu, že zdravotná poisťovňa nemá zabezpečenú minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti na fakultatívnu možnosť. Navrhovaná zmena by potom znamenala, že bude závisieť od voľnej úvahy ÚDZS, či v prípade že zdravotná poisťovňa nemá zabezpečenú minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti uplatní voči nej ako sankciu zrušenie povolenia na výkon jej činnosti alebo nie.  

Navrhovanú zmenu považuje Union ZP za neodôvodnenú úľavu voči zdravotným poisťovniam, pokiaľ ide o ich povinnosť zabezpečovať svoju platobnú schopnosť. 

V dôvodovej správe k návrhu zákona predkladateľ síce uvádza, že je jeho snahou „aby sa prispôsobilo znenie zákona č. 581/2004 Z.z. úprave v zákone č. 8/2008 Z.z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov“ (ďalej len „zákon o poisťovníctve“).  Navrhované znenie § 14 ods. 1 zákona č. 581/2004 Z.z. nekorešponduje s ustanovením § 34 ods. 1 zákona o poisťovníctve. 
Predložený návrh zákona z ustanovenia § 14 ods. 1 zákona č. 581/2004 Z.z. vypúšťa dôležité slovné spojenie „vlastnými zdrojmi“ a v podstate ponecháva na rozhodnutie MZ SR, aby vo forme vyhlášky, t. j. podzákonného právneho predpisu stanovilo, či vlastné zdroje budú vôbec zahrnuté do výpočtu platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne. 
Navrhovanú právnu úpravu preto považujeme za jednoznačný odklon od právnej úpravy obsiahnutej v zákone o poisťovníctve. Zákon o poisťovníctve vo svojom ustanovení § 34 umožňuje Národnej banke Slovenska opatrením upravovať výpočet platobnej schopnosti poisťovne, ale bez zmeny podstaty tohto výpočtu, kde ide o súčet vlastných zdrojov poisťovne, ako aj určovať požadovanú minimálnu mieru platobnej schopnosti poisťovne, kedy ale musí prihliadnuť na rozsah poisťovacej činnosti, ktorú príslušná poisťovňa vykonáva.

5. Union ZP nesúhlasí s navrhovanou právnou úpravou „príspevku štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní“, pričom samotný mechanizmus prerozdelenia, ako aj hospodárenia s príspevkom štátu na kompenzáciu príjmov zdravotných poisťovní  má určiť všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá MZ SR po dohode Ministerstvom financií SR.

Predložený návrh právnej úpravy príspevku štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní neobsahuje žiadne kritériá, na základe, ktorých bude tento príspevok realizovaný. Máme za to, že tieto kritériá by mali byť obsiahnuté v samotnom zákone anie v právnom predpise nižšej právnej sily. Dodatočným stanovením kritérií nie je zaručená zásada  rovnakého zaobchádzania s poistencami a zdravotnými poisťovňami, ani časová, technická a organizačná kompatibilita s mechanizmom mesačného prerozdelenia a ročného prerozdelenia zdravotných poisťovní. 

Union ZP má za to, že predmetnú problematiku je možné riešiť aj inými systémovejšími  nástrojmi, napr. zvýšením výšky platby štátu za tzv. poistencov štátu na úroveň 5%, čo by so sebou prinieslo zvýšenie objemu finančných zdrojov, za súčasného zavedenia systému prerozdeľovania nákladov na finančne náročnú zdravotnú starostlivosť obdobne, ako je to napr. v Českej republike. 

Rovnako ako vyššie poukazujeme na konflikt záujmov MZ SR, keď  MZ SR ako normotvorca chce ním vydaným všeobecne záväzným predpisom stanovovať mechanizmus prerozdeľovania príspevku štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní za finančne náročnú zdravotnú starostlivosť, pričom ale MZ SR je súčasne akcionárom najväčšej zdravotnej poisťovne. 

6. Union ZP poukazuje aj na to, predloženým návrhom zákona nedochádza k zvýšeniu poistného pre štát na 5% z vymeriavacieho základu 

a to vzhľadom na tú skutočnosť, že podľa navrhovaného § 31g zákona č. 580/2004 Z.z. z tohto objemu tvorí poistné za osoby uvedené v § 11 ods. 8 zákona č. 580/2004 Z.z. len 4,5% a zostávajúcich 0,5% predstavuje príspevok štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní podľa navrhovaného § 28a zákona č. 580/2004 Z.z.
Predložený návrh zákona sa v tejto časti dostáva zároveň dorozporu s programovým vyhlásením vlády SR, kde v časti „Zdravotníctvo“ vláda SR deklarovala, že zabezpečí zvýšenie finančných prostriedkov pre zdravotníctvo v roku 2007 cestou zvýšených platieb poistného za skupiny občanov, kde je platiteľom štát zo 4% priemernej mzdy na 5% priemernej mzdy.

7. Union ZP nesúhlasí s bodom 44 a 45 návrhu zákona, ktorý predstavuje ďalšie obmedzenia pre činnosť zdravotných poisťovní. 

Podľa predkladateľa „mohli zdravotné poisťovne, v ktorých štát nemal majetkovú účasť  realizovať mandátnu správu pohľadávok plne v súlade  s Obchodným zákonníkom a obmedzenia sa týkali iba zdravotných poisťovní, v ktorých mal majetkovú účasť štát... uvedenou právnou úpravou sa tento duálny prístup odstráni a zdravotné poisťovne ako subjekty verejnej správy hospodáriace s verejnými financiami si budú rovné  vo svojich právach“.  
Názor predkladateľa o potrebe vykonať opatrenia v záujme zachovania „rovnoprávneho postavenia zdravotných poisťovní ako subjektov verejnej správy“ je nesprávny. 
Zdravotné poisťovne nie sú klasickými subjektami verejnej správy, v tejto súvislosti poukazujeme aj na rozhodnutie Ústavného súdu SR č. PL ÚS 18/05 zo dňa 2.7.2008, v danom prípade ide o akciové spoločnosti zapísané do obchodného registra, ktoré na základe ÚDZS udeleného povolenia vykonávajú verejné zdravotné poistenie a ktoré podliehajú režimu Obchodného zákonníka. 
Je logické a v slovenskom právnom poriadku nejde o neobvyklú právnu úpravu, keď správa   pohľadávok spoločností s majetkovou účasťou štátu požíva vyššiu právnu ochranu, vrátane príslušných dispozíčných obmedzení. 

Navrhované zmeny by znamenali, že pohľadávky zdravotných poisťovní, u ktorých ako ich akcionár nevystupuje štát prostredníctvom príslušného orgánu štátnej správy, t. j. pohľadávky súkromných zdravotných poisťovní by mohli spravovať alebo nadobúdať výhradne len subjekty so 100% majetkovou účasťou štátu. Podľa nášho názoru predstavujú navrhované zmeny neodôvodnený hrubý zásah do vlastníckeho práva garantovaného Ústavou SR.

Všeobecné pripomienky uvedené v 1. časti, pod bodom 1. až 7. považujeme za  zásadné. 

2. časť
Všeobecné pripomienky k návrhu zákona 
z hľadiska jeho súladu s medzinárodnými právnymi predpismi, 
ktorými je Slovenská republika viazaná

Postavenie zdravotných poisťovní ako akciových spoločností založených na účely vykonávania verejného zdravotného poistenia potvrdilo aj svojím uznesením Plénum Ústavného súdu SR č. PL ÚS 18/05 zo dňa 2.7.2008, podľa ktorého: 
„Inštitucionálna stránka vykonávania verejného zdravotného poistenia nie je kľúčom pre naplnenie účelu a zabezpečenie pozitívneho záväzku štátu na poskytovanie bezplatnej zdravotnej starostlivsoti upravenej v čl. 40 Ústavy na základe verejného zdravotného poistenia. Takúto požiadavku čl. 40 Ústavy ani neustanovuje, ani ničím nelimituje a nepodmieňuje. Jedinými limitmi je zachovanie verejného charakteru zdravotného poistenia a na jeho základe bezplatnosť poskytovanej zdravotnej starostlivosti za zákonom ustanovených podmienok. Právnych možností a riešení na organizáciu zdravotného poistenia pri rešpektovaní týchto limitov je niekoľko, pričom je na vôli zákonodarcu, aké riešenie prijme ako optimálne. Skutočnosť, že zákonodarca zvolil právnu formu akciovej spoločnosti samo osebe neznamená, že garantovanie obsahu čl. 40 Ústavy je ohrozené alebo vylúčené, alebo že takéto riešenie je v rozpore s príncípmi právneho štátu, aj keď ide o vykonávanie verejného zdravotného poistenia inými subjektami, akými sú „klasické“ subjekty verejného práva.“

1. Dohoda medzi Českou a Slovenskou federatívnou republikou a Holandským kráľovstvom o podpore a vzájomnej ochrane investícií (ďalej aj „Dohoda“).

 Eureko, B.V., Holandsko, ako jediný akcionár Union zdravotnej poisťovne a.s., podlieha režimu osobitnej právnej ochrany z titulu Dohody medzi Českou a Slovenskou federatívnou republikou a Holandským kráľovstvom o podpore a vzájomnej ochrane investícií. 
 
Podľa článku 3, ods. 1 tejto Dohody každá zmluvná strana zabezpečí investíciám investorov druhej zmluvnej strany nestranné a spravodlivé zaobchádzanie a nebude neprimeranými alebo diskriminačnými opatreniami poškodzovať správu, riadene, udržiavanie, používanie, využitie alebo dispozíciu s investíciami týchto investorov. 

Podľa článku 5  Dohody žiadna zo zmluvných strán neprijme opatrenia zbavujúce priamo alebo nepriamo investorov druhej zmluvnej strany ich investícií, pokiaľ sa opatrenia neprijímajú vo verejnom záujme a sú vykonané podľa zákona, ak opatrenia nie sú diskriminačné alebo ak opatrenia sprevádza ustanovenie o vyplatení spravodlivej náhrady.  

Navrhované zmeny obsiahnuté v predloženom zákone, z ktorých najzávažnejšie sú uvedené  v 1. časti pod bodmi 1. až 5 podľa nášho názoru predstavujú zmeny s nepriaznivými dôsledkami pre činnosť zdravotných poisťovní, vrátane ich finančných strát.  Nevhodným presunom niektorých dôležitých kompetencií z ÚDZS na MZ SR, stráca ÚDZS postavenie nezávislého a nestranného orgánu dohľadu nad verejným zdravotným poistením a MZ SR ako akcionár jednej (štátnej) zdravotnej poisťovne sa dostáva do nadradenej rozhodovacej pozície voči akcionárom ostatných zdravotných poisťovní; v danom prípade ide jednoznačne o diskriminačné opatrenie zo strany štátu. 

Benevolentná úprava pravidiel pre minimálnu platobnú schopnosť zdravotných poisťovní s odkazom na túto úpravu v právnom predpise nižšej právnej sily, ktorý by vydalo MZ SR ako akcionár jednej zo zdravotných poisťovní, predstavuje zneistenie podnikateľského prostredia, vrátane možnosti vytvorenia nerovnocenného postavenia súkromných zdravotných poisťovní voči štátnym zdravotným poisťovniam.

Navrhovanou úpravou dôjde k obmedzeniu výkonu vlastníckych práv akcionára, ako aj k vytváraniu prekážok pre akcionára pri voľnom nakladaní s aktívami. Navrhované ustanovenia v zásade predstavujú nepriame nútene vyvlastnenie bez akejkoľvek spravodlivej náhrady.  V tejto súvislosti zdôrazňujeme, že ak je prijatý zákon, ktorý deklaruje iné ciele, aké v skutočnosti napĺňa, ktorého cieľom nebude regulovať určité spoločenské vzťahy, tak aby fungovali účelnejšie, ale aby prestali fungovať vôbec, ktorý postaví úvahy odôvodňujúce ciele regulácie na nesprávnom hodnotení vnútroštátneho, či komunitárneho práva, prípadne na mylnom chápaní predmetu regulácie, takýto záujem nemôže byť uznaný za záujem verejný.

Predmetný návrh novely zákona o ZP považujeme v rozpore s článkom 3 a 5 tejto Dohody najmä z nasledovných dôvodov (viď aj odôvodnenie pripomienok v ostatných častiach tohto dokumentu): 

Navrhovaným  znením  § 27a  (zákon č. 580/2004 Z. z.) 
1.	podstatným spôsobom sa mení podnikateľské prostredie, navrhovaný nový modul prerozdeľovania predstavuje dodatočné náklady zdravotnej poisťovne v súvislosti s odlišnou štruktúrou jej poistného kmeňa v porovnaní so štátnou zdravotnou poisťovňou
2.	znehodnocuje sa podnikanie zdravotnej poisťovne v dôsledku odstránenia ekonomickej výhodnosti diferencovanosti poistného kmeňa, najmä pri poistencoch s nižšou nákladovosťou, v dôsledku čoho sa znižuje aj motivácia zdravotných poisťovní predovšetkým v oblasti kontrolných mechanizmov voči platiteľom poistného, ktorí si neplnia oznamovacie a odvodové povinnosti voči zdravotnej poisťovni
3.	obmedzujú sa možnosti akcionára zdravotnej poisťovne nakladať s aktívami
4.	uložením povinnosti postúpiť časť majetku akcionára na štát, sa vytvárajú prekážky pre riadny a nerušený výkon práv akcionára, čo v konečnom dôsledku predstavuje nepriame vyvlastnenie.

Navrhovaným znením  § 28a (zákona č. 580/2004 Z. z.) 
1.	bude poskytovaný zdravotným poisťovniam zo strany štátu príspevok na kompenzáciu zvýšených finančných rizík zdravotných poisťovní najmä z dôvodu vysokých nákladov na úhradu zdravotnej starostlivosti – uvedený návrh nepokladáme za a priori nesprávny, avšak bez jednoznačnej špecifikácie jeho mechanizmu prichádza k narušeniu podnikateľského prostredia, keďže podmienky jeho fungovania neboli zatiaľ určené a zatiaľ nie sú ani verifikovateľné. 

Navrhovaným znením § 11 ods. 10 (zákona č. 581/2004 Z. z.)
1.	vláda SR interpretuje snahu rozhodovať o rozpočtoch súkromných zdravotných poisťovní bez stanovenia akýchkoľvek kritérií a pravidiel pre túto činnosť, čo klasifikujeme ako neoprávnený a hrubý zásah do výkonu práv akcionára zo strany štátu, a za  ďalší krok smerujúci k vyvlastneniu súkromných zdravotných poisťovni.
V tejto súvislosti poukazujeme na skutočnosť, že akciová spoločnosť je podnikateľským subjektom s precíznou právnou úpravou s prehľadne definovanými a kontrolovateľnými vlastníckymi vzťahmi, riadiacimi a kontrolnými orgánmi. Aj povinnosti pri vedení účtovníctva a výkazníctva, zostavovanie a zverejňovanie účtovných závierok a výročných správ, povinnosť overovania účtovných závierok nezávislým audítorom dávajú záruku, že hospodárenie zdravotnej poisťovne ako akciovej spoločnosti je transparentné. 
2.	dochádza k diskriminácii zahraničného investora a k narušeniu stability investičného prostredia v SR 
3.	absenciou kompenzácie  (spravodlivej náhrady) v prípade schválenia navrhovaného zákona sa v zmysle Dohody stáva takéto prijaté opatrenie (zákon) za nezákonné.  

2.  Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd (ďalej aj „Dohovor“)

Článok 1 Dodatkového protokolu k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd (ďalej aj „článok 1 Protokolu č. 1“) uvádza: „Každá fyzická alebo právnická osoba má právo pokojne užívať svoj majetok. Nikoho nemožno zbaviť jeho majetku s výnimkou verejného záujmu a za podmienok, ktoré ustanovuje zákon a všeobecné zásady medzinárodného práva.

Predchádzajúce ustanovenie nebráni právu štátov prijímať zákony, ktoré považujú za nevyhnutné, aby upravili užívanie majetku v súlade so všeobecným záujmom a zabezpečili platenie daní a iných poplatkov alebo pokút.“

Máme za to, že navrhované znenie zákona obmedzením výkonu vlastníckeho práva akcionára a vytváraním prekážok pri správe jeho majetku, ktoré predstavujú nepriame nútené vyvlastnenie, je v rozpore s uvedeným Dohovorom. 

3. Zmluva o založení Európskeho spoločenstva (ďalej aj „Zmluva“)

Podľa čl. 87 ods. 1 Zmluvy sú podpory poskytované v akejkoľvek forme štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktoré narušujú alebo môžu narušiť hospodársku súťaž tým, že zvýhodňujú určité podniky alebo určité odvetvia výroby, pokiaľ ovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi, nezlučiteľné so spoločným trhom (teda zakázané), pokiaľ neustanovuje zmluva inak. Podnikom na účely citovaného ustanovenia sú aj zdravotné poisťovne.

Poukazujeme na to, že  príspevok štátu na nákladnú starostlivosť alebo inú finančne náročnú zdravotnú starostlivosť je možné posudzovať aj ako štátnu pomoc podľa čl. 87 a nasl. Zmluvy. 

Z hľadiska komunitárneho práva týkajúceho sa slobody podnikania 
navrhovaným znením § 27a (zákona č. 580/2004 Z.z.) dochádza k znehodnoteniu zahraničných investícií a zneatraktívneniu možností nových zahraničných investícií v SR z dôvodu navýšenia úhrad súkromných zdravotných poisťovní voči „štátnej“ zdravotnej poisťovni.
Navrhované znenie § 11 ods. 10 (zákona č. 581/2004 Z. z.)  predstavuje radikálne obmedzenie slobody podnikania akcionárov súkromných zdravotných poisťovní, spočívajúcej najmä v obmedzení možností akcionára slobodne podnikať, rozhodovať o svojich investíciach, tieto investície riadiť, používať a využívať. 

Bez ohľadu na ochranu, ktorú legitímnym vlastníckym očakávaniam, resp. právu obchodnej spoločnosti nakladať s vlastným majetkom, priznávajú ústava, Dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd a všeobecné zásady práva Európskych spoločenstiev, prijatie návrhu novely zákona v predloženej podobe by bolo opatrením, ktoré by prinajmenšom nepriamo viedlo k zbaveniu investície v zmysle príslušných bilaterálnych medzinárodných dohôd o ochrane investícií. 

Union ZP má za to, že predložený návrh novely jednoznačne smeruje k realizácii úlohy uloženej ministrovi zdravotníctva uznesením vlády č. 462 z 23.05.2007 a to dosiahnuť „maximálne využitie finančných prostriedkov“ z verejného zdravotného poistenia takými legislatívnymi, inštitucionálnymi a ekonomickými nástrojmi, ktoré budú postupne viesť k vytvoreniu jednej verejnoprávnej zdravotnej poisťovne.

Všeobecné pripomienky uvedené v časti 2. považujeme za zásadné. 

3. časť
Konkrétne pripomienky k jednotlivým ustanoveniam návrhu zákona 

1. K bodu 1 článku I Návrhu novely zákona o ZP:

Návrh: Ponechať znenie tohto ustanovenia v pôvodnom znení, t.j. nevypúšťať slovo „na úrade“. V súvislosti s týmto návrhom, v nadväznosti na odôvodnenie uvedené k tomuto bodu v dôvodovej správe ako aj „Návrhu MZ SR k zjednodušeniu výberu zdravotného poistenia a vymáhania nedoplatkov na zdravotnom poistení“ odporúčame do ustanovenia § 18 ods. 1 písm. a) bod 3 doplniť nasledujúce znenie:

„vydáva platobné výmery vo veciach uplatnených zdravotnou poisťovňou, ak ide o pohľadávky na poistnom vyplývajúce z neodvedených preddavkov na poistné alebo neodvedeného nedoplatku na poistnom podľa osobitného predpisu,38) úroky z omeškania38a) a pohľadávky vyplývajúce z nezaplatenej úhrady za zdravotnú starostlivosť podľa osobitného predpisu,38b)

Poznámka pod čiarou k odkazu 38b znie:
38b)  § 9 ods. 7 zákona č. 580/2004 Z. z.

Odôvodnenie: Z pôvodného znenia ustanovenia § 18 ods. 1 písm. a) bod 3 vyplýva, že zdravotná poisťovňa je oprávnená uplatniť na Úrade pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou (ďalej len „úrad“) a úrad následne vydáva platobné výmery v prípadoch pohľadávok z nezaplatenej úhrady za neodkladnú zdravotnú starostlivosť podľa osobitného predpisu, ktorým je § 9 ods. 4 zákona č. 580/2004 Z. z. Domnievame, že je nekoncepčné, aby v prípade keď osoba nepodá prihlášku na verejné zdravotné poistenie a má nárok len na neodkladnú zdravotnú starostlivosť, ktorú uhrádza pri druhom a ďalšom poskytnutí zdravotnej starostlivosti zdravotnej poisťovni s najväčším počtom poistencom príslušná fyzická alebo právnická osoba, mala možnosť zdravotná poisťovňa s najväčším počtom poistencov uplatniť svoj nárok na úrade, ale v prípade, ak poistenec nezaplatil podľa § 9 ods. 2 zákona č. 580/2004 Z. z. poistné, by si mala zdravotná poisťovňa svoj nárok uplatňovať v občianskom súdnom konaní obdobne ako uplatňuje pohľadávky podľa § 42 ods. 4 písm. a) zákona č. 577/2004 Z. z. 
Uvedený návrh odôvodňujeme aj tou skutočnosťou, že v prípade nehradeného poistného, si pohľadávku na poistnom zdravotná poisťovňa uplatňuje na úrade a nie je zrejmé, prečo by si z tohto titulu uhradenú zdravotnú starostlivosť ako pohľadávku na úrade uplatniť nemohla.   
V Návrhu MZ SR k zjednodušeniu výberu zdravotného poistenia a vymáhania nedoplatkov na zdravotnom poistení (pripomienkové konanie ukončené dňa 4.8.2008) sa navrhuje zjednodušenie procesov vydávania platobných výmerov a úprava osobitného postupu správneho konania úradom, kde vidíme priestor aj na vydávanie platobných výmerov tohto druhu.
V dôvodovej správe k tomuto bodu je o. i. uvedené, že zo strany úradu nebol vydaný ani jeden platobný výmer v tejto veci, čo je dané tým, že do dnešného dňa nemal úrad danú takúto kompetenciu (len v prípade § 9 ods. 4 zákona č. 580/2004 Z. z.). 
Zaradenie uplatňovania tohto druhov pohľadávok do zákona č. 577/2004 Z. z., (predpokladáme že sa má jednať o ustanovenie § 42 ods. 4) nepovažujeme za obdobné prípady ako sú tie, ktoré sú § 42 ods. 4 zákona č. 577/2004 Z. z. upravené.

Uvedenú pripomienku považujeme za zásadnú.

2.  K bodu 2 článku I Návrhu novely zákona o ZP: 

Návrh: Upraviť aj znenie § 6 ods. 4 písm. c), g); nahradiť slovo „choroby“ slovom „diagnóza“.

Odôvodnenie: legislatívno-technická úprava. Ak sa v ustanovení § 6 ods. 4 písm. a) mení povinnosť na vedenie zoznamu podľa diagnóz určených ministerstvom zdravotníctva SR, potom aj vo vyššie uvedených ustanoveniach musia byť slová „choroba“ v príslušnom gramatickom tvare nahradené slovom „diagnóza“.

3. 
Návrh:  V § 6 ods. 1 písmeno i) a v § 6 odsek 13 sa vypúšťajú. 

Odôvodnenie: Navrhovaná úprava má za cieľ odstránenie zaraďovania a vedenia zoznamu dispenzarizovaných poistencov zdravotnými poisťovňami, ktoré o zaradení rozhodujú na základe návrhov ošetrujúcich lekárov špecialistov. Uvedená úprava sa ukázala ako administratívne zbytočne náročná pre zdravotné poisťovne a zároveň aj pre poskytovateľov zdravotnej starostlivosti. Zdravotnej poisťovni je informácia o zaradení poistenca do dispenzárnej starostlivosti z dôvodu úhrady za poskytnutú zdravotnú starostlivosti bez ďalších pravidiel na dispenzarizáciu nadbytočná a pre potreby úhrady za poskytnutú zdravotnú starostlivosť nepoužiteľná (právna úprava neobsahuje pravidlá na vedenie dispenzarizovaných poistencov a zákon o rozsahu zdravotnej starostlivosti poskytovateľov zdravotnej starostlivosti nijakým spôsobom v prípade dispenzarizovaných poistencoch nezvýhodňuje) a pre poskytovateľov predstavuje zbytočnú administratívnu záťaž, nakoľko poskytovatelia sú povinní viesť chronických (dispenzarizovaných) poistencov osobitne a predvolávať si ich na pravidelné návštevy.

4. K bodom 4 a 5 článku I Návrhu novely zákona o ZP: 

Návrh: V § 6 sa vypúšťa odsek 9 až 11 a v odseku 12 sa vypúšťa písmeno f). Doterajšie písmeno g) sa označuje ako písmeno f).

Odôvodnenie: Nakoľko z Návrhu novely zákona o ZP sa vypúšťajú zo zákona ustanovenia § 6 ods. 9 a 10, navrhujeme vypustiť aj znenie § 6 ods. 10, nakoľko uvedené tri ustanovenia odsekov 9 až 11 spolu súvisia a následne aj vypustiť z ustanovenia § 12 ods. 6 písmeno f), podľa ktorého má MZ SR vykonávacím predpisom ustanoviť podrobnosti o spôsobe tvorby a výške tvorby technickej rezervy. Vychádzame pritom zo znenia dôvodovej správy k uvedeným bodom, podľa ktorej „zdravotné poisťovne vedú v operatívnej evidencii predpokladané náklady na úhradu za plánovanú zdravotnú starostlivosť pre poistencov zaradených v zozname, preto nie je potrebné ich účtovať na podsúvahových účtoch.  Ustanovenie odseku 11 bolo nadbytočné, nakoľko povinnosť účtovania záväzkov v nákladoch vyplýva zdravotným poisťovniam zo zákona o účtovníctve a postupov účtovania pre zdravotné poisťovne.“
Predpokladáme, že zdravotné poisťovne sa budú pri tvorbe a spôsobe výšky tvorby technických rezerv riadiť príslušnými právnymi predpismi o účtovníctve a ich činnosť bude usmerňovaná zo strany MF SR.

Uvedenú pripomienku považujeme za zásadnú.
 
5. V § 6a sa odsek 3 dopĺňa písmenami  h)  a i), ktoré znejú:
„h) poplatky z omeškania, sankcie  a úroky nesúvisiace s prevádzkovou činnosťou podľa § 6a ods.2 písm. a), 
  i) úhrada za činnosť úradu ( § 31).“
 
K predloženému návrhu znenia § 6a nemáme pripomienky. 

6. K bodu 7 článku I Návrhu novely zákona o ZP:

Návrh: Navrhujeme nasledovné znenie odseku 4, ktorým sa dopĺňa § 7 za odsek 3:  

„(4) Poskytovateľ zdravotnej starostlivosti určený v pevnej alebo koncovej sieti poskytovateľov podľa osobitného predpisu22a), poskytovateľ lekárenskej starostlivosti 22), poskytovateľ , ktorý má povolenie na prevádzkovanie  ambulancie záchrannej zdravotnej služby a poskytovateľ všeobecnej ambulantnej zdravotnej starostlivosti ak má uzatvorenú dohodu o poskytovaní všeobecnej ambulantnej zdravotnej starostlivosti  najmenej s jedným jej poistencom,  sú povinný uzatvoriť zmluvu o poskytovaní zdravotnej starostlivosti so  zdravotnou poisťovňou, ak poskytujú zdravotnú alebo lekárenskú starostlivosť uhrádzanú alebo čiastočne uhrádzanej na základe verejného zdravotného poistenia .“.

Doterajšie odseky 4 až 18 sa označujú ako odseky 5 až 19.
Poznámka pod čiarou k odkazu 22a) znie:

„22a) § 5 ods. 3 až 5 zákona č. 578/2004 Z.z.

resp. uvedené povinnosti doplniť do zákona č. 578/2004 Z. z. medzi povinnosti poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, nakoľko zákon č. 581/2004 Z. z. upravuje v ustanovení § 7 povinnosti pre zdravotné poisťovne.

Odôvodnenie: Podľa ustanovení § 7 ods. 1 až 3 je zdravotná poisťovňa povinná uzatvárať zmluvy o poskytovaní zdravotnej starostlivosť najmenej v rozsahu verejnej minimálnej siete, s každým poskytovateľom všeobecnej ambulantnej starostlivosti, ak má dohodu o poskytovaní zdravotnej starostlivosti uzatvorenú najmenej s jedným jej poistencom a s každým poskytovateľom lekárenskej starostlivosti a záchrannej zdravotnej služby.  
Návrh MZ SR v tomto bode vnímame veľmi pozitívne, avšak s tým rozdielom, že považujeme za potrebné návrh doplniť o vyššie uvedené skupiny poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, s ktorými je zdravotná poisťovňa povinná mať zmluvu uzatvorenú. 
Analógiu nášho návrhu vidíme v ustanovení § 35 ods. 12 zákona o lieku, kde sú jednoznačne nastavené pravidlá, za ktorých je poskytovateľ lekárenskej starostlivosti povinný mať uzatvorenú zmluvu so zdravotnou poisťovňou, kedy je to len v prípade, že vydáva lieky úplne alebo čiastočne uhrádzané z verejného zdravotného poistenia.
Domnievame sa, že bez takéhoto doplnenia, by návrh zákona bol rozpore s Ústavou SR a ďalšími všeobecne záväznými platnými právnymi predpismi (Obchodný, Občiansky zákonník), podľa ktorých platia zásady slobody podnikania a uzatvárania zmlúv bez nátlaku, na základe slobodnej a vážnej vôle (v opačnom prípade sa takéto zmluvy považujú za neplatné).
Vychádzajúc z dôvodovej správy, podľa ktorej „jednostranné uloženie povinnosti uzatvoriť zmluvný vzťah s poskytovateľom len zdravotnej poisťovni nezabezpečuje istotu pre poistenca, že jeho lekár uzatvorí s jeho poisťovňou zmluvu. Preto je potrebné, aby takáto povinnosť bola uložená obom zmluvným stranám, ktoré musia do zmluvného zväzku vstúpiť z rozhodnutia ich klienta (zdravotná poisťovňa – poistenec; poskytovateľ - pacient).   
Citovaný zákon  neplnenie povinností uložených týmto zákonom prísne sankcionuje. Jednou zo sankcií môže byť aj zrušenie povolenia na vykonávanie zdravotného poistenia. Ak by zmluvná povinnosť zostala len na zdravotných poisťovniach, zákonodarca by ponechal v rukách poskytovateľov nebezpečný „nástroj“ vďaka ktorému môžu manipulovať so zdravotnými poisťovňami, ktoré sú nútené domáhať sa zabezpečenia naplnenia zákona súdnou cestou“, si dovoľujeme poznamenať, že v rovnakej situácii ako u poskytovateľov všeobecnej ambulantnej starostlivosti je zdravotná poisťovňa aj v prípade poskytovateľov  zaradených v pevnej alebo koncovej siete a poskytovateľmi záchrannej zdravotnej služby. 

V uvedenej súvislosti sa však domnievame, že bude nevyhnutné doplniť (podobne ako je táto otázka upravená v zákone o lieku) obojstrannú povinnosť aj do zákona č. 578/2004 Z. z. medzi povinnosti poskytovateľov zdravotnej starostlivosti.  

Uvedenú pripomienku považujeme za zásadnú.

7. K bodu 8 článku I Návrhu novely zákona o ZP:

Návrh: Navrhujeme ponechať znenie § 7 ods. 4 písm. b) v pôvodnom znení (t.j. vypustiť bod 8 v plnom rozsahu).

Odôvodnenie: Výnimka na nevytváranie poradia podľa § 7 ods. 4 pre poskytovateľov lekárenskej starostlivosti je určená v ustanovení § 7 ods. 18 (návrh v tejto časti považujeme za duplicitný) a pre prevádzkovateľov prírodných liečebných kúpeľov a kúpeľných liečební ako poskytovateľov ústavnej starostlivosti nevidíme dôvod na ich vylúčenie z vytvárania poradia poskytovateľov podľa úspešnosti určených kritérií zdravotnou poisťovňou. Sú to rovnaké zdravotnícke zariadenia a majú právnymi predpismi presne stanovené minimálne vybavenie a podmienky, aké musia na vydanie povolenia spĺňať. Máme za to, že aj v prípade týchto poskytovateľov má zdravotná poisťovňa právo uzatvárať s nimi zmluvy podľa vyhodnotených kritérií.

Uvedenú pripomienku považujeme za zásadnú.

8. 
Návrh: ustanovenie § 9 sa mení a znie:

„§ 9
Kontrolná činnosť

(1) Zdravotná poisťovňa vykonáva kontrolnú činnosť u poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, ktorým uhrádza úhradu za poskytnutú zdravotnú starostlivosť. Zdravotná poisťovňa má právo vykonať kontrolu kedykoľvek aj bez predchádzajúceho oznámenia.
 
(2) Kontrolná činnosť zdravotnej poisťovne podľa odseku 1 je zameraná na účelnosť, efektívnosť a hospodárnosť vynakladania prostriedkov verejného zdravotného poistenia, rozsah a kvalitu poskytovania zdravotnej starostlivosti.
 
(3) Zdravotná poisťovňa vykonáva kontrolnú činnosť podľa odseku 1 revíznymi lekármi, revíznymi zubnými lekármi, revíznymi farmaceutmi, revíznymi sestrami, revíznymi pôrodnými asistentkami a inými revíznymi zdravotníckymi pracovníkmi v príslušnom zdravotníckom povolaní s príslušnou odbornou spôsobilosťou podľa osobitného predpisu 27b) v závislosti od kontrolovanej zdravotnej starostlivosti; ak ide o kontrolu hospodárenia vynakladania prostriedkov verejného zdravotného poistenia, aj inými zamestnancami poverenými výkonom kontroly.

Poznámka pod čiarou k odkazu 27b znie:

27b) zákon č. 578/2004 Z. z.

(4) Revízni lekári kontrolujú
 a) rozsah a kvalitu lekármi poskytnutej ambulantnej zdravotnej starostlivosti a ústavnej zdravotnej starostlivosti vzhľadom na zdravotný stav poistenca,
 b) účtovné doklady vzhľadom na rozsah poskytnutej zdravotnej starostlivosti podľa písmena a).
 c) opodstatnenosť zaradenia poistenca do zoznamu a vedenia poistenca v zozname (§ 6 ods. 2).

(5) Revízni zubní lekári kontrolujú
 a) rozsah a kvalitu zubnými lekármi poskytnutej ambulantnej zdravotnej starostlivosti a ústavnej zdravotnej starostlivosti vzhľadom na zdravotný stav poistenca,
 b) účtovné doklady vzhľadom na rozsah poskytnutej zdravotnej starostlivosti podľa písmena a).
 c) opodstatnenosť zaradenia poistenca do zoznamu a vedenia poistenca v zozname (§ 6 ods. 2).

 (6) Revízni farmaceuti sú oprávnení vykonávať finančnú a kusovú kontrolu liekov a zdravotníckych pomôcok v rámci podmienok určených v zmluve uzatvorenej medzi zdravotnou poisťovňou a poskytovateľom lekárenskej starostlivosti.
 
(7) Revízne sestry kontrolujú
 a) rozsah a kvalitu sestrami poskytnutej ošetrovateľskej starostlivosti vzhľadom na zdravotný stav poistenca,
 b) účtovné doklady vzhľadom na rozsah poskytnutej ošetrovateľskej starostlivosti podľa písmena a).

(8) Revízne pôrodné asistentky kontrolujú
 a) rozsah a kvalitu pôrodnými asistentkami poskytnutej pôrodnej asistencie vzhľadom na zdravotný stav poistenca,
 b) účtovné doklady vzhľadom na rozsah poskytnutej pôrodnej asistencie starostlivosti podľa písmena a).

(9) Iní revízni zdravotnícki pracovníci kontrolujú
 a) rozsah a kvalitu poskytnutej zdravotnej starostlivosti v príslušnom zdravotníckom povolaní vzhľadom na zdravotný stav poistenca,
 b) účtovné doklady vzhľadom na rozsah poskytnutej zdravotnej starostlivosti podľa písmena a).

(10) Zdravotná poisťovňa vykonáva kontrolnú činnosť aj u fyzických osôb a právnických osôb, ktoré sú platiteľmi poistného. Ustanovenie odseku 1 poslednej vety platí rovnako.
 
(11) Kontrolná činnosť zdravotnej poisťovne podľa odseku 10 je zameraná na zistenie správnej výšky vymeriavacieho základu, vykázaného poistného, odvádzaných preddavkov na poistné a na zistenie správneho výpočtu ročného zúčtovania poistného a dodržiavania lehoty splatnosti preddavkov na poistné.
 
(12) Revízni lekári, revízni zubní lekári, revízni farmaceuti, revízne sestry, revízne pôrodné asistentky, iní revízni zdravotnícki pracovníci v príslušnom zdravotníckom povolaní  a iní zamestnanci poverení výkonom kontroly (ďalej len „poverená osoba“) sú povinní pri výkone kontroly preukázať sa služobným preukazom a písomným poverením na výkon kontroly.

(13) Poverená osoba je vylúčená z výkonu kontrolnej činnosti, ak so zreteľom na jej vzťah k veci, k subjektu kontroly alebo k jeho zamestnancom možno mať pochybnosť o jej nezaujatosti.
 
(14) Ak je poverená osoba vylúčená z výkonu kontrolnej činnosti, nesmie vykonávať kontrolnú činnosť ani úkony súvisiace s kontrolnou činnosťou; svoje vylúčenie z výkonu kontrolnej činnosti a skutočnosti, pre ktoré je vylúčená z výkonu kontrolnej činnosti, je povinná bezodkladne oznámiť zdravotnej poisťovni.
 
(15) Ak má poskytovateľ zdravotnej starostlivosti alebo platiteľ poistného pochybnosť o nezaujatosti poverenej osoby, môže podať zdravotnej poisťovni písomné námietky s uvedením dôvodu. Podanie písomných námietok nemá odkladný účinok.
 
(16) O oznámení podľa odseku 14 a námietkach podľa odseku 15 rozhodne zdravotná poisťovňa do piatich dní odo dňa doručenia oznámenia a námietok.

Odôvodnenie: Návrh zdôvodňujeme existenciou Koncepcie revízneho lekárstva, ktorej súčasťou je aj činnosť revíznych sestier. Sestra s ukončeným VŠ vzdelaním II. stupňa má možnosť doplnenia si vzdelania v špecializačnom študijnom programe "Revízne ošetrovateľstvo" na Slovenskej zdravotníckej univerzite v Bratislave. Uplatnenie sa týchto revíznych sestier v zdravotných poisťovniach dosť dobre nie je možné z dôvodu nedokonalej legislatívy. 
Ošetrovateľská starostlivosť, ošetrovateľský proces, vedenie ošetrovateľskej dokumentácie a pod.  je súčasťou zákona č.576/2004. 
Ošetrovateľskú starostlivosť v agentúrach DOS poskytujú sestry a  t. č. posudzujú revízni lekári, čo nie je v súlade s ich vzdelaním a mala by byť posudzovaná, schvaľovaná a teda aj kontrolovaná revíznymi sestrami. 
Obdobne navrhujeme doplnenie aj revíznych pôrodných asistentiek ako aj revíznych zubných lekárov, vzhľadom na existujúci špecializačný odbor.
V danej súvislosti by bolo potrebné doplniť aj prechodné ustanovenie s prechodným obdobím potrebné pre získanie špecializácie z revíznych činností a/alebo uznanie špecializácie aj keď je v príprave na špecializačnú skúšku z revízneho odboru. 

9. K bodu 13 článku I Návrhu novely zákona o ZP:

Návrh: Navrhujeme ponechať ustanovenie § 11 ods. 10 v pôvodnom znení (t.j. vypustiť bod 13 v plnom rozsahu) eventuálne upraviť znenie § 11 ods. 1 písm. d) nasledovne:

„d) schválený rozpočet a návrh obchodno-finančného plánu a ďalšie údaje potrebné na účely zostavenia rozpočtu verejnej správy a hodnotenia plnenia rozpočtu verejnej správy vrátane údajov o príjmoch a výdavkoch s uvedením finančných tokov k ostatným subjektom verejnej správy do 30. novembra bežného roka.“ 

Odôvodnenie: Zdravotná poisťovňa je súkromná akciová spoločnosť a jej rozpočet ako aj všetky ostatné zásadné dokumenty schvaľujú orgány akciovej spoločnosti. Je absolútne neprijateľné, aby vláda, ktorých členom sú ministri (ministerstvá), ktorí sú akcionármi štátnych zdravotných poisťovní, schvaľovala rozpočet konkurenčnému prostrediu v podobe ostatných súkromných zdravotných poisťovní.  
Zdravotné poisťovne sú povinné predkladať na účely tvorby a schválenie rozpočtu verejnej správy podľa § 11 ods. 1 písm. d) MZ SR, MF SR a úradu návrh svojho rozpočtu a obchodno finančného plánu a preto nie je pravdou, že informácie nie sú poskytované a verejnosť sa nemá ako dozvedieť rozpočet súkromnej zdravotnej poisťovne na nasledujúci rok.

V danej súvislosti preto navrhujeme, ako alternatívu, aby zdravotné poisťovne, ak je záujem, predkladali svoj už schválený rozpočet týmto trom inštitúciám na vedomie. 

Uvedenú pripomienku považujeme za zásadnú.

10. k bodu 14 článku I Návrhu novely o ZP:

Návrh: Navrhujeme ponechať pôvodné znenie § 14 ods. 1 (t.j. vypustiť bod 14 v celom rozsahu).

Odôvodnenie: Považujeme za neprijateľné, aby MZ SR, ktorý je zároveň akcionár a teda nie subjekt nestranný a nezávislý (na rozdiel od úradu), určoval podzákonnou právnou normou podmienky pre určenie výšky, spôsobu výpočtu a preukazovanie miery platobnej schopnosti ako aj lehoty preukazovania dosiahnutej miery platobnej schopnosti. 
V dôvodovej správe sa uvádza, že je tu snaha o zosúladenie so zákonom č. 8/2008 Z. z. o poisťovníctve, kde NBS vydáva opatrením podrobnosti pre posudzovanie solventnosti poisťovne, ale výška na rozdiel od tejto úpravy je stanovený priamo zákonom. 
Dovoľujeme si upozorniť na tú skutočnosť, že poslednou novelou zákona č. 8/2008 Z. z. o poisťovníctve, zákonom č. 270/2008 Z. z. bolo ustanovenie § 34 o solventnosti poisťovne zmenené (zákon bol opublikovaný v Zbierke zákonov 25.7.2008), pričom z ustanovenia § 34 ods. 21 vyplýva, že NBS opatrením vyhláseným v Zbierke zákonov určuje výlučne spôsob výpočtu, vykazovania a metodiku vykazovanie miery solventnosti, lehoty na vykazovanie a čo sa rozumie rizikovým kapitálom.
Z uvedeného je zrejmé, že podzákonnou právnou normou nemôže byť určovaná aj výška minimálnej miery platobnej schopnosti a to z dôvodu zachovania právnej istoty.
Uvedenú pripomienku považujeme za zásadnú.

11. K bodu 17 a 19 článku I Návrhu novely zákona o ZP:

Návrh: Navrhujeme ponechať ustanovenie § 18 ods. 1 písm. a) bod 5 a § 18 ods. 1 písm. c) v pôvodnom znení (t.j. body 17 a 19 vypustiť v plnom rozsahu).

Odôvodnenie: viď bod 17 týchto pripomienok

Uvedenú pripomienku považujeme za zásadnú.

12. 
Návrh: Navrhujeme doplniť do ustanovenia § 18 ods. 1 písm. a) bod 3 za slová „podľa osobitného prepisu38) slová „ak ide o pohľadávky na poistnom, ktoré vznikli do 31.12.2004,“

Odôvodnenie: Je nevyhnutné, aby do oprávnení úradu bola doplnená aj možnosť vydávať platobné výmery na poistné, ktoré nebolo uhradené platiteľom poistného do nadobudnutia účinnosti zákona č. 580/2004 Z. z., t.j. ktoré bol platiteľ povinný uhradiť podľa právnych predpisov účinných do 31.12.2004. Táto kompetencia úradu nevyplýva zo žiadneho predpisu a zdravotné poisťovne sú nútené uplatňovať tieto nároky cez súd, čo nemá opodstatnenie. 

Uvedenú pripomienku považujeme za zásadnú.

13. K bodu 21 článku I Návrhu novely zákona o ZP:

Návrh: Navrhujeme nasledovné zmeny v texte písm. e), ktoré sú vyznačené v príslušných pripomienkovaných bodoch boldom:

1.	centrálny register poistencov, ktorý obsahuje meno a priezvisko,  rodné číslo, dátum narodenia alebo bezvýznamové identifikačné číslo a dátum narodenia u cudzinca, ktorý nemá pridelené rodné číslo, dátum úmrtia poistenca, kód obce trvalého pobytu v Slovenskej republike, adresa trvalého pobytu, adresa prechodného pobytu u cudzinca, identifikačné údaje príslušnej zdravotnej poisťovne, dátum vzniku a zániku verejného zdravotného poistenia, označenie platiteľa poistného, 

Odôvodnenie: cudzinci neuvádzajú na prihlášku adresu trvalého pobytu ale prechodného pobytu na území SR.

2.	centrálny zoznam zdravotných poisťovní, ktoré vykonávajú verejné zdravotné poistenie na základe povolenia podľa tohto zákona, ktorý obsahuje kód, názov a adresu sídla zdravotnej poisťovne a kód, názov  a adresu sídla pobočky zdravotnej poisťovne, ak ju má zdravotná poisťovňa zriadenú, 
      
Odôvodnenie: nie všetky zdravotné poisťovne majú zriadené pri výkone svojej činnosti pobočky.

3.	centrálny zoznam platiteľov poistného, ktorý obsahuje IČO ak je pridelené,  názov, adresu sídla platiteľa poistného ak ide o platiteľa podľa osobitného predpisu1),  rodné číslo, meno, priezvisko, adresu trvalého pobytu alebo adresu prechodného pobytu u cudzincov, platiteľa poistného ak ide o platiteľa podľa osobitného predpisu2); centrálny zoznam platiteľov poistného ďalej obsahuje dátum vzniku prihlasovacej povinnosti a dátum odhlásenia zo zoznamu platiteľov poistného,

Odôvodnenie: cudzinci neuvádzajú na prihlášku adresu trvalého pobytu ale prechodného pobytu na území SR.
b)	zoznam osôb oprávnených na výkon dohľadu,

Návrh: bolo by vhodné špecifikovať o ktoré osoby sa má jednať, či zo strany úradu, zdravotných poisťovní alebo iných inštitúcií

14. K bodu 29 (v nadväznosti na bod 28) článku I Návrhu novely zákona o ZP:

Návrh: V § 39 ods. 2 písmeno a) znie:

„a) nemá zabezpečenú minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti podľa § 14 ods. 1 počas štyroch za sebou nasledujúcich mesiacov alebo nepreukázala úradu minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti v ustanovenej lehote podľa § 14 ods. 6,“.

Odôvodnenie: S vypustením obligatórneho zrušenia povolenia v ustanovení § 39 ods. 1 písm. f) súhlasíme. Vzhľadom na znenie pripomienky v bode 10 nie je možné súhlasiť s návrhom, aby úrad mohol zrušiť povolenie zdravotnej poisťovni ak nemá zabezpečenú minimálnu mieru platobnej schopnosti, ktorej podmienky a výšku určí vykonávací predpis. Je nevyhnutné zotrvať na podmienke uvedenia max. lehoty počas ktorej nemá zdravotná poisťovňa zabezpečenú minimálnu mieru platobnej schopnosti a neponechávať uvedenú úpravu na podzákonnú právnu normu a to z dôvodovo zachovania právnej istoty. 

Uvedenú pripomienku považujeme za zásadnú.

15. K bodu 39 článku I Návrhu novely zákona o ZP:

Návrh: Navrhujeme ponechať ustanovenie § 48 ods. 10 v pôvodnom znení (t.j. vypustiť bod 39 v plnom rozsahu).

Odôvodnenie: Ustanovenie § 48 ods. 10 má svoje opodstatnenie, aby nedochádzalo ku konfliktom záujmov a k zmanipulovaniu záznamov pri vykonaní pitvy. Nakoľko uvedená problematika nie je upravená inou právnou normou, navrhujeme uvedený bod novely v plnom rozsahu vypustiť.

16. K bodom 44 a 45 článku I Návrhu novely zákona o ZP:

Návrh: Navrhujeme ponechať znenie § 85d ods. 1 a § 85g v pôvodnom znení (t.j. vypustiť body 44 a 45  v plnom rozsahu).

Odôvodnenie: Zdravotné poisťovne sú súkromné akciové spoločnosti, ktoré majú (s výnimkou tých, kde je majoritný akcionár štát) súkromného akcionára a podnikajú na základe príslušných ustanovení Obchodného zákonníka. Na základe jeho ustanovení môžu postupovať svoje pohľadávky na akékoľvek tretie subjekty za akúkoľvek cenu (odplatne) ako aj uzatvárať mandátne zmluvy, pričom v tomto prípade sa na ich činnosť vzťahujú aj právne predpisy o verejnom obstarávaní. Nie je možné nariadiť tým zdravotným poisťovniam, v ktorých nie je akcionárom štát, postupovať pohľadávky alebo uzatvárať mandátne zmluvy so subjektmi, v ktorých má štát 100% majoritu, nakoľko tým zasahuje do autonómie a slobody podnikania zdravotnej poisťovne.

Uvedenú pripomienku považujeme za zásadnú.

17. 
Návrh: Ustanovenie § 86c sa mení a znie takto:

„Na zmluvy o poskytovaní zdravotnej starostlivosti, ktoré uzatvára zdravotná poisťovňa s poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti podľa § 7 sa nevzťahujú osobitné predpisy o verejnom obstarávaní.“

V nadväznosti na uvedený návrh zároveň zmeniť a doplniť aj poznámku pod čiarou k odkazu 6a) v ustanovení § 1 ods. 4 zákona č. 25/2006 Z.z. o verejnom obstarávaní v platnom znení nasledovne:

„Poznámka pod čiarou k odkazu 6a znie:
6a) § 7  zákona č. 581/2004 Z.z.“

Odôvodnenie: Domnievame sa, že znenie § 86c je nevyhnutné legislatívno - technicky spresniť z toho dôvodu, že proces uzatvárania zmlúv, kritériá na výber poskytovateľov (proces ich výberu a následného uzatvorenia zmluvy je úplne odlišný od princípov verejného obstarávania), podstatné náležitosti zmluvy a možnosť ich skončenia sú dané v celom ustanovení § 7 a nielen v ustanovení § 7 ods. 1 až 3. Zdravotná  poisťovňa uzatvára zmluvy s rôznymi skupinami poskytovateľov zdravotnej starostlivosti a to nielen tými, ktorí sú vymenovaní a určení v § 7 ods. 1 až 3, pričom pri ich výbere postupuje presne podľa ustanovenia § 7 ods. 4, podľa ktorých uzatvára zmluvy nielen s poskytovateľmi v rámci minimálnej siete, ale so všetkými poskytovateľmi, ktorí splnia zdravotnou poisťovňou určené kritériá.
Máme za to, že proces verejného obstarávania prebieha tým spôsobom, že po splnení zverejnených kritérií a ich vyhodnotení (pričom hlavným kritériom je obvykle cena), sú určení víťazi verejného obstarávania, pričom v prípade ustanovenia § 7 ods. 4 to má byť výlučne poradie poskytovateľov na základe splnených kritérií, čo zákon o verejnom obstarávaní neupravuje, nehovoriac o uzatváraní zmlúv na poskytovanie a zabezpečenie zdravotnej starostlivosti, najmä neodkladnej. Tieto dve právne normy rovnakej právnej sily sa týmto dostávajú do vzájomného rozporu, ktorý možné odstrániť navrhovanou právnou úpravou.

18. K bodom 3 až 9 článku II Návrhu novely zákona o ZP:

Návrh: Navrhujeme ponechať znenie § 27 a 27a v pôvodnom znení (t.j. vypustiť body 3 až 9  v plnom rozsahu).

Odôvodnenie: Považujeme za neprijateľné, ako je uvedené vyššie, aby MZ SR, ktorý je zároveň akcionár a teda nie subjekt nestranný a nezávislý (na rozdiel od úradu), rozhodoval na základe podkladov od všetkých zdravotných poisťovní mesačné a následne aj ročné prerozdeľovanie poistného. Práve z uvedených dôvodov bol zriadený úrad.

Uvedené je výslovne zrejmé aj z dôvodových správ k návrhu zákonov č. 580/2004 Z. z. a č. 581/2004 Z. z., ktoré boli vypracované a na stránke MZ SR zverejnené v roku 2003 jednoznačne vyplývajú nasledujúce skutočnosti:

„Ďalšou odlišnosťou je, že prerozdeľovanie poistného na verejné zdravotné poistenie nevykonáva Všeobecná zdravotná poisťovňa, ale na to zriadený orgán v rámci úradu – prerozdeľovacia pokladňa. Prerozdeľovacia pokladňa je špecializovaným orgánom úradu, ktorý má zaručiť, že sa poistné na verejné zdravotné poistenie bude prerozdelené podľa pravidiel stanovených týmto zákonom (§ 26), resp. pravidiel vydaných Ministerstvom zdravotníctva Slovenskej republiky (ide o všeobecne záväzný právny predpis týkajúci sa indexu rizika nákladov (ods. 6) na zdravotnú starostlivosť jednotlivých skupín poistencov verejného zdravotného poistenia. Celkový prerozdeľovací proces je koncipovaný tak, že prerozdeľovacia pokladňa mesačne na základe údajov získaných od zdravotných poisťovní určí vo svojom rozhodnutí, aká suma z celkovej sumy predpísaného zdravotného poistenia pripadá jednotlivým zdravotným poisťovniam.“ (dôvodová správa k návrhu zákona č. 580/2004 Z. z. z roku 2003)  

„Jedným zo základných pilierov predkladaného nového systému zdravotného poistenia sú zdravotné poisťovne, ktoré sú subjektmi súkromného práva, na rozdiel od doterajších, ktoré sú inštitúciami verejného práva. Za účelom dohľadu (kontroly) nad dodržiavaním povinností zdravotných poisťovní stanovených týmto zákonom ale aj nad dodržiavaním povinností poskytovateľov zdravotnej starostlivosti zariadení pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti (poskytovanie služieb zo strany lekárov, zdravotných sestier, nemocníc a ostatných zdravotníckych zariadení) sa zriaďuje úrad, ako verejnoprávna inštitúcia s pôsobnosťou pre celé územie Slovenskej republiky.  

Ďalším dôvodom zriadenia úradu je potreba zabezpečiť rýchle a odborné rozhodovanie vo veciach týkajúcich sa 
1.	verejného zdravotného poistenia, 
2.	poskytovania zdravotnej starostlivosti a 
3.	plnenia povinností týkajúcich sa platenia poistného zo strany platiteľov verejného zdravotného poistenia  a
4.	prerozdeľovania poistného na verejné zdravotné poistenie.

Verejnoprávna povaha úradu si vyžaduje aby úrad mal dostatočný rozsah svojich kompetencíí. Vzhľadom na transparentnosť a detailnú právnu úpravu jeho právomoci, štruktúru orgánov, spôsob ich konštituovania a nemennosť sídla, nie je potrebné aby sa tento úrad zapisoval do obchodného alebo iného registra.“ (dôvodová správa k návrhu zákona č. 581/2004 Z. z. z roku 2003)  

Uvedenú pripomienku považujeme za zásadnú.

19. K bodu 10 článku II Návrhu novely zákona o ZP:

Návrh: Navrhujeme vypustiť ustanovenie § 28a (t.j. bod 10) v plnom rozsahu.

Odôvodnenie: Odporúčame, aby navrhovaný spôsob úhrady finančne náročnej liečby a krytia rozdielov medzi príjmami a výdavkami bol riešený sofistikovanejšie, napríklad návrhmi, ktoré boli predkladané zo strany Združenia zdravotných poisťovní. 

Uvedenú pripomienku považujeme za zásadnú.

20. K bodu 11, § 31g článku II Návrhu novely zákona o ZP:

Návrh: Navrhujeme nasledujúce znenie § 31g:

„§ 31g
 
Pre rok 2009 je sadzba poistného pre štát 4,5% z vymeriavacieho základu".

Odôvodnenie: Uvedené ustanovenie je nevyhnutné preformulovať, nakoľko nie je správne. Pokiaľ by došlo k vypusteniu 0,5% príspevku na kompenzáciu, malo by ostať len 4,5 % sadzba poistného pre štát. Ak by ostal príspevok na kompenzáciu, uvedené ustanovenie je nesprávne naformulované, nakoľko vyššie v ustanovení novo navrhovaného § 28a ods. 2 je jednoznačne uvedené, že sa v prípade príspevku nejedná o poistné. Preto nie je možné povedať, že sadzba poistného štátu je 5%, pretože v skutočnosti je sadzba len 4,5%. Takto je to aj vyššie zadefinované v ustanovení o príspevku.
Zavedenie príspevku štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní vo výške 0,5 %, ktorý sa však odvíja od celkového počtu poistencov, nepovažuje sa za poistné a nepodlieha mesačnému a ročnému prerozdeleniu, nie je možné považovať za sadzbu poistného, ktorú štát platí za poistencov podľa § 11 ods. 8 zákona č. 580/2004 Z. z., ako to aj výslovne vyplýva zo znenia § 28a ods. 2, v čom vidíme nenaplnenie programového vyhlásenia vlády, v ktorom je výslovne uvedené, že „vláda zabezpečí navýšenie finančných prostriedkov pre zdravotníctvo v roku 2007 cestou zvýšených platieb poistného za skupiny občanov, kde je platiteľom štát zo 4 % priemernej mzdy na 5 % priemernej mzdy. Vláda zabezpečí, aby verejné výdavky na zdravotníctvo vyjadrené % z HDP mali rastúcu tendenciu a rešpektovali princíp približovania sa k vyspelým štátom Európskej únie.“

Uvedenú pripomienku považujeme za zásadnú.

Dovoľujeme si Vás, vzhľadom na závažnosť vznesených pripomienok, požiadať o ich akceptáciu v plnom rozsahu.

	

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

O

O

Z

O

Z

Z

O

Z

Z

Z

Z

O

Z

O

Z

O

Z

Z

Z

	

A

C

N

C

A

C

N

N

N

A

N

C

A

C

  N

N

N

C

A

C

C

C

A

 N

N

C

A

A

	

Text prepracovaný.

Text prepracovaný.

V zákone o rozpočtových pravidlách č.523/2004 Z.z. v znení neskorších predpisov sú zdravotné poisťovne explicitne definované ako subjekty verejnej správy, ktoré hospodária s verejnými prostriedkami. 
Vláda je povinná sledovať verejný záujem stanovený zákonom ako je dostupnosť, kvalitná zdravotná starostlivosť a finančná rovnováha verejného zdravotného poistenia.  Vláda predkladá do NR SR štátny rozpočet a zodpovedá sa za celý rozpočet  systému verejného zdravotného poistenia. Ten je  zložený  z dielčích rozpočtov jednotlivých zdravotných poisťovní – subjektov verejnej správy,  ku ktorým by logicky   mala mať možnosť  zaujať  rozhodujúce stanovisko.. Postavenie a hospodárenia zdravotných poisťovní v systéme verejného zdravotného poistenia  nemôže znamenať,  že len preto, že sú akciovými spoločnosťami  sú  komerčnými spoločnosťami  so všetkými atribútmi komerčných poisťovní, že odvedené poistné na verejné zdravotné poistenie stanovené presnou sadzbou  a vynutitelné zákonom sa stáva  majetkom akciových spoločnosti  s  nárokom  akcionárov  na  voľné použitie dosiahnutého zisku.   

Text prepracovaný

Novelizačný bod vypustený.

Text prepracovaný.

Zdravotné poisťovne nevykonávajú hospodársku činnosť vo verejnom zdravotnom poistení, navrhovaná úprava zrovnoprávňuje nakladanie s pohľadávkami pre všetky zdravotné poisťovne.

K všeobecným pripomienkam druhej časti:
Rozhodnutia Európskeho súdneho dvora jednoznačne potvrdzujú, že „zdravotné poisťovne pôsobiace vo verejnom zdravotnom poistení nevykonávajú hospodársku činnosť, preto nie sú podnikateľmi“. Činnosť zdravotných poisťovní na Slovensku zodpovedá všetkým charakteristikám sociálneho zdravotného poistenia, ktorými Európsky súdny dvor odôvodňuje svoje rozhodnutia, že táto činnosť nie je hospodárskou činnosťou a organizácie, ktoré ju vykonávajú, nie sú podnikmi v zmysle čl. 85 a 86 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva.
Odôvodnenie zákonnosti predloženého návrhu novely je podrobne uvedené vo všeobecnej časti dôvodovej správy.

Predkladateľ trvá na predloženom návrhu. Zdravotná poisťovňa  uplatnila svoj nárok na úhradu zdravotnej starostlivosti podľa § 9 ods. 7 písm. a) zákona vo väzbe na § 9 ods. 2 zákona č. 580/2004 Z. z. na ÚDZS, tento však nemal možnosť vydávať rozhodnutia v tejto veci. 

Text prepracovaný, legislatívno-technická úprava sa netýka ustanovení v § 6 ods. 4 písm. c) a g).

Navrhované znenie je nad rámec zákona. V súvislosti s navrhovanou zmenou je potrebné novelizovať zákon č. 578/2004 Z. z., kde je potrebné túto povinnosť previesť na poskytovateľov zdravotnej starostlivosti. V prípade riešenia tejto problematiky v zákone č. 578/2004 Z. z, bude možné upraviť príslušné ustanovenia upraviť aj v zákone č. 581/2004. Z. z.

Text prepracovaný.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Nie je potrebné vytvárať poradie podľa úspešnosti pri uvedených poskytovateľoch.

Navrhované znenie je nad rámec zákona.

V zákone o rozpočtových pravidlách č.523/2004 Z.z. v znení neskorších predpisov sú zdravotné poisťovne explicitne definované ako subjekty verejnej správy, ktoré hospodária s verejnými prostriedkami. 
Vláda je povinná sledovať verejný záujem stanovený zákonom ako je dostupnosť, kvalitná zdravotná starostlivosť a finančná rovnováha verejného zdravotného poistenia.  Vláda predkladá do NR SR štátny rozpočet a zodpovedá sa za celý rozpočet  systému verejného zdravotného poistenia. Ten je  zložený  z dielčích rozpočtov jednotlivých zdravotných poisťovní – subjektov verejnej správy,  ku ktorým by logicky   mala mať možnosť  zaujať  rozhodujúce stanovisko.. Postavenie a hospodárenia zdravotných poisťovní v systéme verejného zdravotného poistenia  nemôže znamenať,  že len preto, že sú akciovými spoločnosťami  sú  komerčnými spoločnosťami  so všetkými atribútmi komerčných poisťovní, že odvedené poistné na verejné zdravotné poistenie stanovené presnou sadzbou  a vynutitelné zákonom sa stáva  majetkom akciových spoločnosti  s  nárokom  akcionárov  na  voľné použitie dosiahnutého zisku.   

Text bol prepracovaný.

Novelizačný bod vypustený.

Doplnený nový novelizačný bod v zmysle pripomienky ÚDZS.

Text prepracovaný.

Text prepracovaný.

Novelizačný bod vypustený.

Zdravotné poisťovne nevykonávajú hospodársku činnosť vo verejnom zdravotnom poistení, navrhovaná úprava zrovnoprávňuje nakladanie s pohľadávkami pre všetky zdravotné poisťovne.

Novelizačný bod k § 7 ods. 4 vypustený, nie je dôvod na novelizáciu § 86c.

Text prepracovaný.

Novelizačný bod vypustený.

Text prepracovaný.

	

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  nebol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  trvá.
Subjekt požaduje sadzbu 5%.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  trvá.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor trvá.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  trvá.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  nebol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  nebol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  nebol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

	
Republiková únia zamestnávateľov	Postoj RÚZ k predkladanému materiál
RÚZ nesúhlasí 
-	aby predloženým návrhom zákona došlo k zúženiu rozsahu kompetencií Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou (ďalej len „Úrad“) na úkor kompetencií MZ SR,
-	aby zdravotná poisťovňa, a to bez ohľadu na to, kto je jej akcionárom, predkladala vláde SR na schválenie návrh svojho rozpočtu,
-	aby MZ SR podzákonnou právnou normou určovalo výšku, spôsob výpočtu a preukazovania miery  platobnej schopnosti a lehoty preukazovania dosiahnutej miery platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne,
-	so zmenami v oblasti prerozdeľovania poistného na verejné zdravotné poistenie, v rámci ktorých by pôsobnosť v tejto oblasti mala prejsť z Úradu na MZ SR.
RÚZ nemôže súhlasiť s tvrdením predkladateľa, podľa ktorého na základe tohto návrhu zákona dochádza k zvýšeniu poistného v prípade štátu ako platiteľa poistného na 5%. 
Podľa názoru RÚZ a navrhovaného § 31g zákona č. 580/2004 Z. z. z tohto objemu tvorí poistné za osoby uvedené v § 11 ods. 8 zákona č. 580/2004 Z. z. len 4,5% a zostávajúcich 0,5% predstavuje príspevok štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovaní (§ 28a zákona č. 580/2004 Z. z.). 

Zásadné pripomienky RÚZ k predkladanému materiálu
RÚZ má k predloženému materiálu nasledovné zásadné pripomienky: 
1.	K novelizačnému bodu 3 (§ 6 ods. 9)
RÚZ nesúhlasí s návrhom predkladateľa, podľa ktorého by mal byť v ustanovení § 6 vypustený ods. 9.  RÚZ navrhuje ponechať v § 6 ods. 9
Odôvodnenie: 
Navrhovanou zmenou by mohli byť dotknuté technické rezervy zdravotnej poisťovne, ktoré si každá zdravotná poisťovňa vytvára za účelom úhrady jej známych záväzkov, ktoré sa stanú splatnými v budúcnosti a prípadným negatívnym zásahom do uvedenej oblasti by mohlo dôjsť k ohrozeniu úrovne prostriedkov potrebných na úhradu za poskytnutú zdravotnú starostlivosť.
2.	K novelizačnému bodu 4 (§ 6 ods.  11)
RÚZ nesúhlasí  s návrhom predkladateľa, podľa ktorého by mal byť v ustanovení § 6 vypustený ods. 11. RÚZ navrhuje ponechať v ustanovení § 6 ods. 11.
Odôvodnenie: 
Navrhovanú zmenu RÚZ považuje za nevhodnú, nakoľko ustanovenie § 6 ods. 11 predstavuje taký mechanizmus pôsobiaci na zdravotné poisťovne, na základe ktorého sa majú vytvárať technické rezervy v takej výške, aby mohli zdravotné poisťovne uhrádzať známe a v budúcnosti splatné záväzky v súvislosti s poskytovanou zdravotnou starostlivosťou jej poistencom.
3.	K novelizačnému bodu 13 (§ 11 ods. 10)
Návrh predkladateľa sa týka ustanovenia § 11 ods. 10 a navrhuje sa, aby zdravotná poisťovňa, bez ohľadu na to, kto je jej akcionárom predkladala vláde SR na schválenie návrh svojho rozpočtu. 
Odôvodnenie: 
Zdravotné poisťovne sú podľa § 2  zákona č. 581/2004 Z.z. akciovými spoločnosťami, na činnosť ktorých sa vzťahuje Obchodný zákonník ako predpis súkromného práva a tento jednoznačne vo svojich ustanoveniach stanovuje, akými právomocami príslušné orgány akciovej spoločnosti disponujú. Štatutárnym orgánom zdravotnej poisťovne ako akciovej spoločnosti je predstavenstvo. Predstavenstvo zdravotnej poisťovne riadi jej činnosť, koná v jej mene a taktiež rozhoduje o všetkých záležitostiach zdravotnej poisťovne, pokiaľ tieto nie sú  stanovami, resp. Obchodným zákonníkom vyhradené do pôsobnosti iných orgánov zdravotnej poisťovne. Takouto navrhovanou zmenou by došlo k bezprecedentnému zásahu do pôsobnosti predstavenstva zdravotnej poisťovne ako jej štatutárneho orgánu, pričom ale predstavenstvo zdravotnej poisťovne podľa Obchodného zákonníka riadi jej činnosť a má zodpovednosť za hospodárske výsledky zdravotnej poisťovne. Navrhovanou zmenou by zároveň dochádzalo ku konfliktu záujmov, keďže o rozpočtoch zdravotných poisťovní, u ktorých ako akcionár nevystupuje štát by rozhodovali akcionári štátnych zdravotných poisťovní, t.j. minister zdravotníctva ako predstaviteľ 100% akcionára vo Všeobecnej zdravotnej poisťovni, a. s.  a minister obrany, minister vnútra a minister dopravy, pôšt a telekomunikácií, ako predstavitelia akcionárov v Spoločnej zdravotnej poisťovni. Uvedené by znamenalo, že o rozpočte zdravotných poisťovní by rozhodovali akcionári ich priamych konkurentov v oblasti verejného zdravotného poistenia. Poznamenávame, že navrhovaná právna úprava neobsahuje riešenie situácie v prípade, ak by vláda SR neschválila zdravotnou poisťovňou predložený rozpočet. Nie je zrejmé, na základe akého právneho titulu by potom vláda SR ukladala štatutárnemu orgánu akciovej spoločnosti, u ktorej nevystupuje žiaden ústredný štátny orgán ako jej akcionár úlohu prepracovať jej rozpočet a tento opätovne predložiť vláde SR na schválenie. Zastávame taktiež názor, že nikomu nemožno odňať jeho zákonným spôsobom nadobudnuté práva na základe neskoršie vydaného všeobecne záväzného právneho predpisu a že navrhovanou právnou úpravou by došlo k neprípustnému obmedzeniu práva zdravotných poisťovní, ako akciových spoločností vykonávať svoju činnosť samostatne a na vlastnú zodpovednosť.  

Pripomíname aj, že zdravotné poisťovne sú povinné predkladať na účely tvorby a schválenie rozpočtu verejnej správy podľa § 11 ods. 1 písm. d) MZ SR, MF SR a Úradu návrh svojho rozpočtu a obchodno finančného plánu, a preto nie je pravdou, že informácie nie sú poskytované a verejnosť sa nemá ako dozvedieť rozpočet súkromnej zdravotnej poisťovne na nasledujúci rok.

4.	K novelizačnému bodu 14 (§ 14 ods. 1)
RÚZ navrhuje vypustiť predkladateľom navrhované znenie ustanovenia § 14 ods. 1, podľa ktorého sa má podzákonnou právnou normou (vyhláškou MZ SR) ustanoviť výška a spôsob výpočtu a preukazovania miery platobnej neschopnosti a lehoty preukazovania dosiahnutej miery platobnej schopnosti. 
Odôvodnenie: 
RÚZ považuj za nevhodné, aby MZ SR podzákonnou právnou normou určovalo výšku, spôsob výpočtu a preukazovania miery platobnej schopnosti a lehoty preukazovania dosiahnutej miery platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne. 
Existujúcu právnu úpravu problematiky platobnej schopnosti zdravotných poisťovní, ktorá je obsiahnutá v zákone č. 581/2004 Z.z.  považujeme za dostatočnú, a to tak z hľadiska transparentnosti, ako aj z hľadiska stability celého systému zdravotného poistenia. Navrhovanou právnou úpravou môže podľa nášho názoru vzniknúť situácia, kedy podmienky pôsobenia v oblasti zdravotného poistenia by pre zdravotné poisťovne pôsobiace v danej oblasti neboli rovnaké. Takáto právna úprava môže priniesť do celého systému verejného zdravotného poistenia právnu neistotu, na čo môžu v konečnom dôsledku doplatiť poistenci zdravotnej poisťovne. 
Zároveň navrhovaná právna úprava predstavuje zníženie tlaku na Úrad konať rázne  a bez rozdielov v prípade, ak niektorá zo zdravotných poisťovní nespĺňa podmienky platobnej schopnosti.  V dôvodovej správe sa uvádza, že je tu snaha o zosúladenie so zákonom č. 8/2008 Z. z. o poisťovníctve, kde NBS vydáva opatrením podrobnosti pre posudzovanie solventnosti poisťovne, ale miera platobnej schopnosti na rozdiel od tejto úpravy je stanovená priamo zákonom. 

Upozorňujeme, že poslednou novelou zákona č. 8/2008 Z. z. o poisťovníctve, zákonom č. 270/2008 Z. z. bolo ustanovenie § 34 o solventnosti poisťovne zmenené (zákon bol opublikovaný v Zbierke zákonov 25.7.2008), pričom z ustanovenia § 34 ods. 21 vyplýva, že NBS opatrením vyhláseným v Zbierke zákonov určuje výlučne spôsob výpočtu, vykazovania a metodiku vykazovanie miery solventnosti, lehoty na vykazovanie a čo sa rozumie rizikovým kapitálom.

Z uvedeného je zrejmé, že podzákonnou právnou normou nemôže byť určovaná  minimálna miera platobnej schopnosti a to z dôvodu zachovania právnej istoty.

5.	K novelizačnému bodu 17 (§ 18 ods. 1 písm. a)
RÚZ nesúhlasí  s návrhom predkladateľa, podľa ktorého by mal byť v ustanovení § 18 ods. 1 písm. a)  vypustený bod 5. RÚZ navrhuje ponechať v v ustanovení § 18 ods. 1 písm. a) bod 5, resp. vypustiť novelizačný bod 17 bez náhrady. 
Odôvodnenie: 
Nemožno súhlasiť, aby vo veci prerozdelenia poistného podľa zákona č. 580/2004 Z.z. došlo k presunu právomocí z Úradu na MZ SR. Takouto zmenou by podľa nášho názoru došlo k situácii, kedy by MZ SR vydávalo rozhodnutia vo veci prerozdeľovania poistného, celý proces by riadilo a zároveň bude v procese prerozdeľovania poistného vystupovať aj ako akcionár VšZP. Zároveň podľa nášho názoru dochádza k oslabovaniu postavenia Úradu ako nezávislého orgánu dohľadu nad verejným zdravotným poistením.

6.	K novelizačnému bodu 28 (§ 39 ods. 1)
RÚZ nesúhlasí  s návrhom predkladateľa, podľa ktorého by mal byť v ustanovení § 39 ods. 1 vypustené písm. f). RÚZ navrhuje ponechať v ustanovení § 39 ods. 1 písm. f), resp. vypustiť novelizačný bod 28 bez náhrady. 
Odôvodnenie: 
Považujeme súčasnú zákonnú úpravu, kedy môže Úrad odňať zdravotnej poisťovni povolenie na výkon verejného zdravotného poistenia za dostatočnú a plne vyhovujúcu. Súčasná zákonná úprava obsiahnutá v § 39 ods. 1 písm. f) zákona č. 581/2004 Z.z. predstavuje obligatórny dôvod zrušenia povolenia zdravotnej poisťovni na výkon verejného zdravotného poistenia v prípade, ak zdravotná poisťovňa nemá zabezpečenú minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti počas štyroch za sebou nasledujúcich mesiacov. Navrhovanou zmenou by došlo k zbytočnému zmäkčovaniu podmienok pre zdravotné poisťovne v oblasti ich platobnej schopnosti, čo v konečnom dôsledku so sebou môže priniesť nestabilitu do celého systému verejného zdravotného poistenia.

7.	K novelizačnému bodu 29 (§ 39 ods. 2)
RÚZ navrhuje vypustiť novelizačný bod 29, podľa ktorého Úrad môže zdravotnej poisťovni zrušiť povolenie a výkon verejného zdravotného poistenia, ak poisťovňa nemá zabezpečenú minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti podľa § 14 ods. 1 alebo nepreukázala Úradu minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti v ustanovenej lehote podľa § 14 ods. 2.
Odôvodnenie: 
Návrh RÚZ priamo súvisí s vyššie uvedenými dôvodmi, pre ktoré rovnako navrhujeme vypustenie novelizačného bodu 28 návrhu zákona. Navrhovanými zmenami sa môžu vniesť do systému verejného zdravotného poistenia prvky nestability a právnej neistoty. 

Na rozdiel od súčasnej zákonnej úpravy, kedy Úrad musel zo zákonna zrušiť zdravotnej poisťovni povolenie na výkon verejného zdravotného poistenia, ak zdravotná poisťovňa 4 mesiace za sebou nesplnila podmienku minimálnej miery platobnej schopnosti, na zákalde predloženého návrhu už povolenie z dôvodu porušovania plnenia minimálnej miery platobnej schopnosti v tomto kvalifikovanom prípade (4 mesiace neplnenia) zdravotnej poisťovni už Úrad zrušiť nebude musieť. 

Povolenie na výkon verejného zdravotného poistenia bude môcť Úrad zrušiť podľa navrhovaného § 39 ods. 2 písm. a) kedykoľvek, keď zdravotná poisťovňa nebude mať „zabezpečenú minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti podľa § 14 ods. 1“., t.j. v najhoršom prípade, len jeden mesiac alebo jeden deň porušenia povinnosti plniť minimálnu mieru platobnej schopnosti zo strany zdravotnej posiťovne, bude dôvodom na zrušenie povolenia, a to podľa uváženia Úradu. 

Zároveň  upozorňujeme predkladateľa, že ustanovenie v súčasnej dobe platného a účinného zákona č. 581/2004 Z.z. neobsahuje vymedzenie žiadnej lehoty, v ktorom by zdravotná poisťovňa musela Úradu preukazovať minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti. Tiež poznamenávame, že dôvodová správa k bodom 28 a 29 zavádza – nejedná sa totiž o žiadnu technickolegislatívnu zmenu v súvislosti so zmenou § 14.

8.	K novelizačnému bodu 44 (§ 85d ods. 1)
RÚZ navrhuje vypustiť novelizačný bod 44, na základe ktorého dochádza k obmedzovaniu činnosti zdravotnej poisťovne ako akciovej spoločnosti, na činnosť ktorej sa vzťahuje Obchodný zákonník a za činnosť ktorej, vrátane jej hospodárskych výsledkov, plne zodpovedá štatutárny orgán akciovej spoločnosti, t.j. predstavenstvo zdravotnej poisťovne.  
Odôvodnenie:
Návrh novelizačného bodu 44 RÚZ považuje za závažný zásah do vlastníckych práv zdravotnej poisťovne. 
9.	K novelizačnému bodu 45 (§ 85g)
RÚZ navrhuje vypustiť novelizačný bod 45, podľa ktorého by sa pohľadávky zdravotných poisťovní (všetkých, teda nielen štátnych) mohli prevádzať len na právnickú osobu so 100% majetkovou účasťou štátu. 
Odôvodnenie:
RÚZ zastáva názor, že predmetným návrhom dochádza k obmedzovaniu činnosti zdravotnej poisťovne ako akciovej spoločnosti pri správe jej pohľadávok, pričom miera ich vymáhateľnosti môže mať podstatný dopad na hospodárske výsledky zdravotnej poisťovne a je preto nevhodné, aby v tejto oblasti boli zdravotné poisťovne, resp. jej štatutárne orgány, ktoré za jej výsledky nesú zodpovednosť obmedzované zo strany štátu, najmä ak štát u týchto zdravotných poisťovní nevystupuje ako ich akcionár.

Zásadné pripomienky RÚZ k Čl. II – zákonu o zdravotnom poistení

10.	K novelizačnému bodu 3 (§27 ods. 2)
RÚZ navrhuje vypustiť novelizačný bod 3, podľa ktorého má pôsobnosť Úradu vo veci prerozdeľovania poistného na verejné zdravotné poistenie prejsť na MZ SR. 
Odôvodnenie:
Takouto zmenou by podľa nášho názoru došlo k situácii, kedy by MZ SR vydávalo rozhodnutia vo veci prerozdeľovania poistného, celý proces by riadilo a zároveň bude v procese prerozdeľovania poistného vystupovať aj ako akcionár VšZP, taktiež by nedisponovalo relevantnými údajmi pre plnohodnotné vykonávanie predmetnej právomoci. Zároveň podľa nášho názoru dochádza k oslabovaniu postavenia Úradu ako nezávislého a nestranného orgánu dohľadu nad verejným zdravotným poistením. 
11.	K novelizačnému bodu 4 (§ 27 ods. 3)
RÚZ navrhuje vypustiť novelizačný bod 4, ktorým sa navrhuje zvýšiť základ mesačného prerozdeľovania z celkovej sumy zaplatených preddavkov na poistné z 85% na 95%. 
Odôvodnenie:
Sme toho názoru, že súčasná právna úprava je dostačujúca aj pokiaľ ide o objem prostriedkov, ktoré sú predmetom prerozdeľovania poistného na verejné zdravotné poistenia. Zvýšenie predmetnej sumy môže v konečnom dôsledku viesť k tomu, že zdravotné poisťovne sa budú pri zabezpečovaní finančných prostriedkov na úhradu za zdravotnú starostlivosť poskytnutú jej poistencom v rozhodujúcej miere spoliehať na finančné prostriedky získané v rámci prerozdeľovania poistného na verejné zdravotné poistenie. Zároveň poukazujeme, že v prípade prijatia navrhovanej právnej úpravy nebude MZ SR disponovať žiadnymi relevantnými údajmi, na základe ktorých by mohlo overiť informácie, ktoré MZ SR v súvislosti s prerozdeľovaním poistného na verejné zdravotné poistenie zasielajú jednotlivé zdravotné poisťovne. V dôsledku uvedeného by potom mohlo dôjsť k prerozdeleniu poistného na verejné zdravotné poistenie na základe skreslených alebo účelovo upravovaných informácií v prospech len niektorých zdravotných poisťovní. Taktiež nám v tejto súvislosti nie sú známe žiadne ekonomické analýzy, ktorých MZ SR vychádzalo pre predložení predmetného návrhu. Tiež treba pripomenúť, že existujú minimálne dva návrhy (tzv. český a holandský model) na ďaleko sofistikovanejšie riešenie kompenzácie rizikovej štruktúry poistných kmeňov. Zastávame názor, že problematiku prerozdelenia treba riešiť v zmysle týchto modelov. Potvrdzujú to aj nedávno zostavené analýzy Svetovej banky a domácich expertov.
Rovnako RÚZ vzťahuje túto pripomienku k novelizačnému bodu 8 (27a ods. 3) a žiada ho vypustiť. 
12.	K novelizačnému bodu 5 (§ 27 ods. 8)
RÚZ navrhuje vypustiť novelizačný bod 5, ktorým sa navrhuje, aby vo veci prerozdeľovania poistného vydávalo rozhodnutia MZ SR a nie Úrad. 
Odôvodnenie:
Takouto zmenou by došlo k situácii, kedy by MZ SR vydávalo rozhodnutia vo veci prerozdeľovania poistného, celý proces by riadilo a zároveň by v procese prerozdeľovania poistného vystupovalo aj ako akcionár VšZP. Zároveň podľa nášho názoru dochádza k oslabovaniu postavenia Úradu ako nezávislého a nestranného orgánu dohľadu nad verejným zdravotným poistením. 
Rovnako RÚZ vzťahuje túto pripomienku k novelizačnému bodu 9 (27a ods. 9) a žiada ho vypustiť. 
13.	K novelizačnému bodu 10 (§ 28a)
RÚZ navrhuje vypustiť novelizačný bod 10, ktorým sa zavádza príspevok štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní. 
 Odôvodnenie:
Riešenie predložené MZ SR považujeme za zbytočne komplikované. Poukazujeme zároveň na to, že samotný mechanizmus prerozdelenia, ako aj hospodárenia s príspevkom štátu na kompenzáciu príjmov zdravotných poisťovní má určiť všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá MZ SR po dohode Ministerstvom financií SR. Kritéria, za ktorých by tento príspevok mal byť zdravotných poisťovniam poskytovaný, by malo určiť všeobecne záväzným právnym predpisom MZ SR, pričom tento do dnešných dní nie je vytvorený, t.j. uvedené kritéria nám nie sú známe. V súvislosti s tým by preto bolo vhodné spolu s predmetným návrhom zákona, ktorý má za cieľ zaviesť navrhovanú právnu úpravu predložiť do medzirezortného pripomienkového konania aj návrh všeobecne záväzného právneho predpisu, ktorý by určoval kritéria prerozdeľovania a hospodárenia s navrhovaným príspevkom štátu na kompenzáciu rizík zdravotnej poisťovne. 
Zároveň v tejto súvislosti poukazujeme na rozpor  navrhovaného § 28a ods. 2, podľa ktorého príjem z príspevku na  kompenzáciu zvýšených finančných rizík  zdravotných poisťovní nie je  poistné s ustanovením navrhovaného § 31g.
14.	K novelizačnému bodu 11 (§ 31f a 31g)
RÚZ nemôže akceptovať navrhované znenie a navrhuje zmeniť formuláciu tak, aby ustanovenie § 31g svojim obsahom nebolo v rozpore s navrhovaným § 28a ods. 2, podľa ktorého príjem z príspevku na  kompenzáciu zvýšených finančných rizík zdravotných poisťovní nie je poistné. 

V dôsledku uvedenej skutočnosti je potom poistné, ktoré štát uhrádza na verejné zdravotné poistenie za osoby uvedené v § 11 ods. 8 zákona č. 580/2004 Z.z. len 4,5%. Tým sa predložený návrh zákona dostáva zároveň do rozporu s programovým vyhlásením vlády SR, kde v časti „Zdravotníctvo“ vláda SR deklarovala, že zabezpečí zvýšenie finančných prostriedkov pre zdravotníctvo v roku 2007 cestou zvýšených platieb poistného za skupiny občanov, kde je platiteľom štát zo 4% priemernej mzdy na 5% priemernej mzdy.

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

	

C

C

N

C

A

C

C

N

N

A

C

A

A

C

	

Text prepracovaný.

Text prepracovaný.

V zákone o rozpočtových pravidlách č.523/2004 Z.z. v znení neskorších predpisov sú zdravotné poisťovne explicitne definované ako subjekty verejnej správy, ktoré hospodária s verejnými prostriedkami. 
Vláda je povinná sledovať verejný záujem stanovený zákonom ako je dostupnosť, kvalitná zdravotná starostlivosť a finančná rovnováha verejného zdravotného poistenia.  Vláda predkladá do NR SR štátny rozpočet a zodpovedá sa za celý rozpočet  systému verejného zdravotného poistenia. Ten je  zložený  z dielčích rozpočtov jednotlivých zdravotných poisťovní – subjektov verejnej správy,  ku ktorým by logicky   mala mať možnosť  zaujať  rozhodujúce stanovisko.. Postavenie a hospodárenia zdravotných poisťovní v systéme verejného zdravotného poistenia  nemôže znamenať,  že len preto, že sú akciovými spoločnosťami  sú  komerčnými spoločnosťami  so všetkými atribútmi komerčných poisťovní, že odvedené poistné na verejné zdravotné poistenie stanovené presnou sadzbou  a vynutitelné zákonom sa stáva  majetkom akciových spoločnosti  s  nárokom  akcionárov  na  voľné použitie dosiahnutého zisku.   

Text prepracovaný.

Novelizačný bod vypustený.

Text prepracovaný.

Text prepracovaný.

Zdravotné poisťovne nevykonávajú hospodársku činnosť vo verejnom zdravotnom poistení, navrhovaná úprava zrovnoprávňuje nakladanie s pohľadávkami pre všetky zdravotné poisťovne.

Zdravotné poisťovne nevykonávajú hospodársku činnosť vo verejnom zdravotnom poistení, navrhovaná úprava zrovnoprávňuje nakladanie s pohľadávkami pre všetky zdravotné poisťovne.

Novelizačný bod vypustený.

Text prepracovaný.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Text prepracovaný.

	

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 17. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 17. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 17. 9. 2008. Rozpor  nebol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 17. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 17. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 17. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 17. 9. 2008. Rozpor  nebol odstránený

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 17. 9. 2008. Rozpor  nebol odstránený

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 17. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 17. 9. 2008. Rozpor  nebol odstránený. Subjekt trvá na 5 % z vymeriavacieho základu.

	
Všeobecná zdravotná poisťovňa	K bodu 6. čl.I. 
                                                                                                                                                                       Navrhujeme doplniť v § 6a písmeno g), ktoré znie :                                                                                                                                                                   „g) peňažných prostriedkov získaných z ostatných príjmov súvisiacich s prevádzkovou činnosťou.“                                                                                                          
 
Odôvodnenie:                                                                                                                                                    Zdravotné poisťovne majú aj ostatné príjmy prevádzkovej činnosti, ako napríklad  príjmy z prenájmu, príjmy z náhrad škôd od poisťovní za motorové vozidlá, príjmy z Migračného úradu a pod..
K bodu 14.  čl.I.
Navrhujeme vypustiť ods. 2 až ods.7 a zrušiť označenie ods.1.                                                                                                                                                               Odôvodnenie:                                                                                                                                                Podľa navrhovanej zmeny textu §14 by mali byť  skutočnosti v súčasnosti uvedené v §14 ods.  2 až ods.7 uvedené vo vyhláške MZ SR (výška, spôsob výpočtu, lehoty preukazovania), t.j. v § 14 nemajú opodstatnenie.
K bodu 15. čl.I.
                                                                                                                                                                          Navrhujeme vypustiť.                                                                                                                                                                                         Odôvodnenie:                                                                                                                                                   Návrh sa týka postupov účtovania zdravotných poisťovní, ktoré sú v kompetencii MF SR a nie  MZ SR.   
 
K bodu 21. čl.I.
Navrhujeme doplniť za „priezvisko“ slová „rodné priezvisko, pohlavie, štátnu príslušnosť,“ a za „zániku verejného zdravotného poistenia,“ slová „dôvod zániku verejného zdravotného poistenia v zdravotnej poisťovni, dátum vzniku, zániku a“ 
vypustiť slová „kód obce trvalého pobytu v Slovenskej republike“. 
Odôvodnenie: Navrhované doplnenia údajov sú z dôvodu jednoznačnej identifikácie poistenca a  v súčasnosti ich Centrálny register poistencov obsahuje. Ich vynechanie nepovažujeme za vhodné.  

K  bodu 29. čl.I.
Navrhujeme preformulovať text nasledovne:                                                                                                                                                      " a) nemá zabezpečenú minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti, alebo nepreukázala úradu minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti   podľa 14 .".                                                                                                                                                                                                                                                               Odôvodnenie:                                                                                                                                                   Zosúladenie návrhu  s pripomienkami k bodu 14.
K bodu 31. čl.I. 
Slová ...“ na prijatie opatrení na nápravu“ nahradiť slovami „prijať opatrenia na nápravu“.
K  bodu 2. čl.II. 
V súvislosti s doplnením ods.25 je potrebné v § 19 doplniť ods. 19 o termín pre podanie dodatočného ročného zúčtovania. 
Odôvodnenie:  
Za súčasného znenia cit. ust. termín pre podanie dodatočného ročného zúčtovania nie je ustanovený, platitelia tak môžu podávať dodatočné ročné zúčtovanie bez časového obmedzenia, čo nie je vzhľadom na uzavretie ročného zúčtovania žiaduce. 
 
K bodu 10 čl. II. 
Druhú a tretiu vetu  ods.1 navrhujeme nahradiť textom: 
„Ak všeobecne záväzný právny predpis neustanoví inak, poskytuje sa tento príspevok štátu formou prirážky k poistnému plateného štátom za svojich poistencov určenej tak, že sa sadzba poistného pre štát ako platiteľa poistného zvýši o dodatkovú hodnotu v percentách stanovenú zákonom o štátnom rozpočte na príslušný kalendárny  rok,  minimálne 0,5% z vymeriavacieho základu podľa § 13 ods.11.“ 
Odôvodnenie: 
Ide o definovanie príspevku štátu  s tým, že prirážka nie je poistné, a preto bude celá použitá na úhradu zdravotnej starostlivosti. Nebude tvoriť príjem zdravotnej poisťovne pre účely prerozdelenia a nemôže byť započítaná do úhrnu poistného, z ktorého sú počítané výdavky na prevádzkové činnosti zdravotnej poisťovne.  Mechanizmus prerozdelenia príspevku je riešený v ods. 4 § 28a. Uvedeným spôsobom môže štát aj touto cestou ovplyvňovať realizáciu zdravotnej politiky štátu. 
K bodu 10 čl. II.
Navrhujeme vypustiť ods.2 a ods.3 a 4a označiť ako ods.2 a 3. 
Odôvodnenie: 
Definovaním príspevku pojmom „prirážka“,  sa javí  navrhované znenie ods.2 ako nadbytočné. 
 
K bodu 10 čl. II.
V ods.4 doplniť za slovo „ hospodárenie“ predložku „s“ a upraviť písanie veľkých písmen v názvoch ministerstiev.
K bodu 32. čl.I.
Doplniť  za § 45 „ods.2“.
K bodu 32. čl.I. 
Navrhujeme text písm. e) preformulovať nasledovne : „vyhotoviť dodatok k protokolu po preverení opodstatnenosti námietok a tento opätovne prerokovať podľa § 45 a § 47“. 
Odôvodnenie: 
Je potrebné určiť spôsob a formu vysporiadania sa s podanými námietkami, opodstatnenými (uznanými) ale aj neopodstatnenými, ktoré dohliadajúci subjekt neuzná z dôvodov, ktoré uvedie v dodatku k protokolu.   
 
K bodu 35. čl.I.
V súvislosti s doplnením ods. 5 je potrebné do § 47 ods.4 za slovo „protokol“ doplniť „ a záznam“. 
Odôvodnenie: 
Zosúladenie návrhu s navrhovaným textom nového ods.5. 
K bodu 41. čl.I. 
Na konci vety doplniť „ o nariadení pitvy“. 
Odôvodnenie : 
Spresnenie z dôvodu jednoznačnosti výkladu zákona. 
K bodu 41. čl.I.
Zosúladiť označenie odsekov v § 48.
Nad rámec MPK : k § 6 ods.13 čl.I. :
Navrhujeme zrušiť povinnosť zdravotnej poisťovne zaradovať poistencov do dispenzárnej starostlivosti. Odôvodnenie: Považujeme za správne, že podrobnosti o dispenzárnej starostlivosti upraví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá Ministerstvo zdravotníctva SR. Tento by mal stanoviť spektrum diagnóz, ktoré budú podliehať dispenzárnej starostlivosti, jej dĺžku ako aj frekvenciu kontrol – jednotne a záväzne pre všetkých poskytovateľov ZS. Vedenie zoznamu dispenzarizovaných poistencov zdravotnou poisťovňou považujeme za zbytočný administratívny akt, ktorý nemá opodstatnenie, nakoľko zdravotnej poisťovni neprislúcha stanovovať podmienky vedenia dispenzárnej starostlivosti a zároveň pokiaľ si jednotlivé zdravotné poisťovne stanovia rôzne podmienky, tak poistenci s tou istou diagnózou budú rôzne dispenzarizovaní. 
Nad rámec MPK : k § 6 ods.4 písm. d) čl.I. :
Navrhujeme doplniť vetu: Všeobecný záväzný predpis určí podrobnosti o spôsobe informovania poistenca. Odôvodnenie: Poistenec komunikuje takmer výlučne s ošetrujúcim lekárom, s ktorým si dohadne aj predbežný termín. Akúkoľvek zmenu komunikuje s ním a nie so zdravotnou poisťovňou. Navrhujeme aby Zdravotná poisťovňa bola povinná informovať poistenca len o dôvodoch zamietnutia. Tento postup by bol bližšie špecifikovaný vo Vyhláške. (tak to je aj na MZSR pripravené).§ 6 ods.12je možné zmeniť poradie aj akým spôsobom – platné znenie zákona to neumožňuje). 
Nad rámec MPK : k § 6 ods. 12 čl.I. :
Navrhujeme doplniť písm. h.) s nasledovným textom: ďalšie podrobnosti o spôsobe dodržiavania poradia poistencov v zozname podľa jednotlivých chorôb. Odôvodnenie: Z niekoľkoročnej praxe zo zavedenia čakacích listín vyplýva potreba určiť jasné pravidlá podľa, ktorých je možné za určitých okolností zmeniť poradie napr. ak poistencovi sa v priebehu čakacej doby zhorší zdravotný stav, ktorý však nespĺňa kritériá neodkladnej zdravotnej starostlivosti, ale niekoľko týždňové alebo mesačné čakanie výrazne zvyšuje riziko poškodenia zdravia. V súčasnosti zákon nedovoľuje pri zhoršeniu zdravotného stavu uprednostniť. Možné to je len keď sa aktuálny zdravotný stav vyhodnotí ako neodkladný (v pripravovanej Vyhláške na MZSR sa uvažovalo o presných dôvodoch, kedy je možné zmeniť poradie aj akým spôsobom – platné znenie zákona to neumožňuje). 	O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

Z

Z

Z	N

A

A

A

C

A

N

C

C

C

C

C

C

C

C

N

A

N	Návrh je nad rámec novely. Predkladateľ nepovažuje za potrebné špecifikovať ostatné príjmy z prevádzkovej činnosti do § 6 ods. 5.

Text prepracovaný.

Novelizačný bod bol vypustený.

Text doplnený.

Text prepracovaný..

Novelizačný bod vypustený.

Súčasné znenie je postačujúce.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Navrhované znenie je nad rámec zákona. V súvislosti s navrhovanou zmenou je potrebné novelizovať zákon č. 578/2004 Z. z., kde je potrebné túto povinnosť previesť na poskytovateľov zdravotnej starostlivosti. V prípade riešenia tejto problematiky v zákone č. 578/2004 Z. z, bude možné upraviť príslušné ustanovenia upraviť aj v zákone č. 581/2004. Z. z.
Bol doplnený nový novelizačný bod.

Pripmienka je nad rámec zákona	

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.
Subjekt odstúpil od zásadnej pripomienky

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.
Subjekt ustúpil od zásadnej pripomienky vzhľadom na doplnenie novelizačného bodu k § 6 ods. 4 písm. d).
	
Ministerstvo vnútra	K bodu 27
Odporúčame na konci doplniť vetu: „Súčasne sa zrušuje označenie odseku 1).“.
K bodu 30 
Odporúčame nasledovné znenie:  
„V § 43 ods. 2 a 3 sa za slovo „informácií“ vkladajú slová „a dokumentov“. 
K bodu 4
Odporúčame nasledovné znenie: 
„V § 27 ods. 3 prvá veta sa slová „85%“ nahrádzajú slovami „95,5%“. 
K bodu 33 
Odporúčame nasledovné znenie: 
„V § 46 sa odsek 1 dopĺňa písmenom e), ktoré znie: 
„e) plniť prijaté opatrenia na nápravu zistených  nedostatkov a ich príčin.“. 
K bodom 33 až 35
Odporúčame ustáliť jednotnú terminológiu v jednotlivých paragrafových zneniach a slová „nedostatky“ nahradiť slovom „skutočnosti“.
K bodu 35 
Odporúčame nasledovné znenie: 
„§ 47 sa dopĺňa odsekom 5, ktorý znie: 
„(5) Pokiaľ pri výkone dohľadu neboli zistené nedostatky, vyhotoví sa záznam s obsahom podľa odseku 1.“.  
K bodu 36 
Odporúčame nasledovné znenie: 
„V § 48 ods. 3 písm. b) za slovom „osoby“ sa vypúšťajú slová „na prenosné ochorenie“. 
K bodu 37 
Odporúčame preformulovať nasledovne:  
„V § 48 ods. 3) písm. e) sa za slovo „tkanív“ vkladajú slová „s výnimkou odberu len očných rohoviek“. 
K bodu 11
Znenie § 31g je v rozpore so zmením § 28a odsek 2, ktoré tvrdí, že príspevok štátu nie je poistné. Požadujeme zosúladiť.
K bodu 40 
Odporúčame slovo „ods. 13“ nahradiť slovom „ods. 12“.
K bodu 41
Odporúčame slovo „vkladá“ nahradiť slovom „dopĺňa“ a číslovku „14“ nahradiť číslovkou „13“.
K bodu 42
Odporúčame úvodnú vetu preformulovať nasledovne: 
„Za § 48 sa vkladajú § 48a až 48c, ktoré znejú:“ 
Taktiež odporúčame v paragrafovom znení tohto bodu odkazy k poznámkam pod čiarou i samotné poznámky pod čiarou označené hviezdičkami označiť konkrétnymi číslami. 
K bodu 43 
Odporúčame druhú vetu v nasledovnom znení: „Doterajšie písmená i) až n) sa označujú ako písmená h) až m).“.
K čl. II. bodu 2
Zmena kompetencie z Úradu  pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou na Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky popiera základný účel vzniku Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, ktorého ambíciou bolo tvoriť arbitra medzi zdravotnými poisťovňami a poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti. Navrhovaná úprava zbytočne vracia administratívu prerozdeľovania poistného na Ministerstvo zdravotníctva  Slovenskej republiky.
Všeobecne
V celom návrhu požadujeme opraviť množstvo chýb v interpunkčných znamienkach (napr. bod 6, 8, 10, 13, 18, 22, 23, 31).
K bodu 5
Odporúčame vypustiť slová „na začiatku vety“.
K bodom  6 a 8
Odporúčame slová „v prvej vete“ vypustiť.
K  bodu 7 
Odporúčame slová „na konci vety“ vypustiť.
K bodu 8 
Odporúčame nasledovné znenie: 
„V § 27a ods. 3 sa slová „85,5%“ nahrádza slovami „95,5%“. 
K bodu 10
V odseku 4 je potrebné slovo „príjmov“ nahradiť slovom „rizík“, aby platil nadpis paragrafu.
K čl. I bodu 7
Odporúčame  navrhovaný  nový  odsek uplatniť v novele zákona č. 578/2004 Z. z. o poskytovateľoch zdravotnej  starostlivosti,  zdravotníckych pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve  a o zmene a doplnení niektorých zákonov. V zákone č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov je návrh nepatričný. 
K bodu 8 
Odporúčame slovo „bod“ nahradiť slovom „písmeno“.
K bodu 9 
Odporúčame nasledovné znenie: 
„V § 7 sa odsek 5 dopĺňa písmenom f), ktoré znie:“ 
„f) bezpečnosti pacienta.“. 
K bodu 10  
Odporúčame slovo „predvetie“ nahradiť slovným spojením „úvodná veta“.
K bodom 18 a 31 
Odporúčame slovo „paragraf“ nahradiť znakom „§“.
K bodu 21 
Odporúčame prečíslovať odkazy k poznámkam pod čiarou „1“ a „2“ na odkazy „41aa“ a „41ab“.   
Poznámky pod čiarou k odkazom odporúčame zaradiť na koniec bodu 21 v nasledovnom znení: 
„Poznámky pod čiarou k odkazom 41aa a 41ab znejú: 
41aa) § 11 ods. 1 písm. c) zákona č. 580/2004 Z. z., 
41ab) § 11 ods. 1 písm. b) a § 11 ods. 2 zákona č. 580/2004 Z. z.,“.
K bodu 32
Odporúčame nasledovné znenie: 
„V § 45 sa odsek 2 dopĺňa písmenom e), ktoré znie: 
„e) vyhotoviť dodatok k protokolu z výsledku dohľadu uznaných námietok a tento opätovne prerokovať podľa § 45 a § 47.“. 
K bodu 38
Odporúčame vetu ukončiť bodkou a doplniť nasledovnú vetu: „Doterajšie písmeno l) sa označuje ako písmeno k).“.
K bodu 21
V celom písmene e) navrhujeme vypustiť slová „dátum úmrtia“.  
 
Tento údaj v bode 1. je nadbytočný vzhľadom na to, že je zhodný s dátumom zániku verejného zdravotného poistenia. V bode 4. a 5. nemá kto nahlásiť dátum úmrtia, lebo nikto nedostal takúto povinnosť voči tretej osobe.  
K bodu 21
V bodoch 4 a 5 ide o ukladanie údajov už uložených u inej právnickej osoby (NCZI, SLK), preto sa zvyšuje možnosť porušenia ich ochrany. Údaje v zoznamoch navrhujeme zredukovať na údaje, ktoré sú skutočne nevyhnutné a neopakujú iné registre.
	O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

	A

A

A

C

C

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

N

N

	Text doplnený.

Text doplnený.

Text doplnený.

Text prepracovaný.

Text prepracovaný.

Text doplnený.

Text upravený.

Text upravený.

Novelizačný bod prepracovaný.

Text upravený.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Text upravený.

Novelizačný bod vypustený.

Text upravený.

Novelizačný bod vypustený.

Text upravený.

Novelizačný bod vypustený.

Text upravený.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Deň zániku verejného zdravotného poistenia nemusí byť vždy zhodný s dátumom úmrtia.

Predkadateľ trvá na predloženom návrhu.

		
Ministerstvo spravodlivosti	Všeobecné
K názvu návrhu zákona 
Navrhujeme, aby predkladateľ upravil názov zákona, ktorý by mal v zmysle Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky (ďalej len „LPV“) znieť nasledovne: 
„Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení zákona č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov“. 
Všeobecné
Navrhujeme úvodné vety jednotlivých novelizačných bodov zosúladiť s prílohou č. 2 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky - Legislatívno-technické pokyny (ďalej len „LTP“).
K článku I návrhu zákona
Bod 3. a 4. - Upozorňujeme predkladateľa na nesprávne zvolené legislatívno-technické riešenie. V zmysle LTP, bod 35 a 31, je potrebné v bode 3 uviesť prečíslovanie nielen odseku  10, ale všetkých nasledujúcich odsekov, keďže ustanovenie § 6 zákona č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“) ich má 18. Primerane tejto pripomienke navrhuje upraviť aj novelizačný bod 4.
K článku I návrhu zákona
Bod 8. - Navrhujeme zosúladiť úvodnú vetu s bodom 34 LTP.
K článku I návrhu zákona
Bod 9. - Navrhujeme zosúladiť úvodnú vetu s bodom 30 LTP.
K článku I návrhu zákona
Bod 12. - Navrhujeme predkladateľovi tak zo slov, ktoré sa majú nahradiť ako aj z nahrádzajúcich slov vypustiť slovo „do“. Táto pripomienka sa rovnako vzťahuje aj na novelizačný bod 13.
K článku I návrhu zákona
Bod 16. – Navrhujeme doplniť za slová „za každý kalendárny mesiac“ slová „príslušného kalendárneho štvrťroka“.
K článku I návrhu zákona
Bod 18. – Upozorňujeme predkladateľa, že v novonavrhovanom znení bodu 3. používa legislatívnu skratku, ktorá je zavedená až pri § 43 ods. 1 písm. b) zákona. Na koniec znenia bodu 3. navrhujeme pripojiť čiarku.
K článku I návrhu zákona
Bod 21. – V zmysle LPV sa novonavrhovaná poznámka pod čiarou k príslušnému ustanoveniu uvádza až na konci textu novelizačného bodu, naviac upozorňujeme predkladateľa na nesprávne očíslovanie novonavrhovaných poznámok pod čiarou.
K článku I návrhu zákona
Bod 22. – Navrhujeme text v zátvorke uviesť ako odkaz v poznámke pod čiarou.
K článku I návrhu zákona
Bod 23. – Viď pripomienka č. 14 (k bodu 22.).
K článku I návrhu zákona
Body 25. a 26. – Upozorňujeme predkladateľa, že v situácii, keď sa lekárom úradu umožní vykonávať prax v pozícii zamestnanca držiteľa povolenia na prevádzkovanie zdravotníckeho zariadenia (ambulantnej zdravotnej starostlivosti, ústavnej zdravotnej starostlivosti alebo lekárenskej starostlivosti) môže nastať situácia konfliktu záujmov. Ani v text návrhu zákona ani v dôvodovej správe sa predkladateľ touto otázkou nezaoberal.
K článku I návrhu zákona
Bod 13. – Odporúčame predkladateľovi prehodnotiť navrhovanú zmenu. Domnievame sa, že zdravotné poisťovne bez štátnej majetkovej účasti by nemali podliehať uvedenej povinnosti. Táto bude podľa nášho názoru predstavovať neprimerané zaťaženie, pre ktoré neexistuje právny dôvod. Podľa nášho názoru totiž nie je možné v tejto oblasti porovnávať štátne a súkromné subjekty a argumentovať zrovnoprávnením povinností všetkých zdravotníckych poisťovní. Schvaľovanie rozpočtu súkromných poisťovní (akciových spoločností – podnikateľov) vládou Slovenskej republiky bez prebrania tomu odpovedajúcej zodpovednosti za hospodárenie spoločnosti (táto naďalej ostáva na pleciach štatutárneho orgánu príslušnej spoločnosti) považujeme za hlboký a neopodstatnený zásah do autonómie tohto subjektu práv a povinností. Predkladateľ sa v dôvodovej správe nezaoberal ani praktickými aspektmi takejto úpravy. Napríklad aký bude vývoj v situácii, keď vláda Slovenskej republiky neschváli rozpočet súkromnej zdravotnej poisťovne, kto bude niesť zodpovednosť za prípadnú škodu takto spôsobenú a ďalšie.

K článku I návrhu zákona
Bod 14. – Navrhujeme slovo „vyhláškou“ nahradiť slovom „všeobecne záväzným právnym predpisom“.
K článku I návrhu zákona
Bod 15. – V novonavrhovanom ustanovení § 15 ods. 1 sa používa pojem „konverzia“, ktorý nie je príslušne definovaný. V zmysle LPV nie je možné prenášať legislatívne skratky medzi jednotlivými predpismi, preto je potrebné daný pojem presne vymedziť pre účely návrhu zákona, resp. minimálne uviesť odkaz na poznámku pod čiarou.
K článku I návrhu zákona
Bod 32. – Odporúčame predkladateľovi už raz zavedené legislatívne skratky používať jednotne (použitá formulácia „protokol z výsledku dohľadu“ v spojitosti s § 45 ods. 2 písm. c) – „protokol o vykonanom dohľade (ďalej len "protokol")“).
K článku I návrhu zákona
Bod 33. - Odporúčame úvodnú vetu upraviť v zmysle bodu 30 LTP.
K článku I návrhu zákona
Bod 35. – viď pripomienka č. 21(k bodu 33.).
K článku I návrhu zákona
Bod 21. – Odporúčame predkladateľovi, aby v novonavrhovanom znení písmena e) uviedol, že rodné číslo fyzickej osoby ako údaj zapísaný do zoznamov podľa bodov 1., 3., 4. a 5. sa nezverejňuje.
K článku I návrhu zákona
Bod 21. – V bode 4. navrhujeme, aby predkladateľ zjednotil používanie pojmov „adresa trvalého pobytu“ a „miesto trvalého (resp. prechodného) pobytu“.
K článku I návrhu zákona
Bod 21. – Bod 5. – viď pripomienka č. 12 (k bodu 21.). Naviac odporúčame predkladateľovi formulačne upraviť slová „odbor(y) a rok(y) získanej odbornej spôsobilosti...“. Legislatívny text nemôže byť takýmto spôsobom formulovaný, a teda je v rozpore s LPV.
K článku I návrhu zákona
Bod 40. a 41. – Upozorňujeme predkladateľa na potrebu zohľadniť pri číslovaní ďalších odsekov zmenu vykonanú novelizačným bodom č. 39.
K článku I návrhu zákona
Bod 41. – Odporúčame predkladateľovi doplniť novonavrhovaný odsek 13 ustanovenia § 48 aj o spôsob zmeny, resp. vyznačenia zmeny (a jej dôvodu) rozhodnutia prehliadajúceho lekára vedúcim lekárom patologicko-anatomických a súdno-lekárskych pracovísk, tak aby bola zabezpečená dostatočná miera jasnosti a prehľadnosti.
K článku I návrhu zákona
Bod 42. – Navrhujeme úvodnú vetu upraviť v zmysle bodu 33. LTP. Naviac upozorňujeme predkladateľa na chýbajúce označenie odkazov uvádzaných v poznámke pod čiarou (viď bod 21. LTP).
K článku I návrhu zákona
Bod 30. – Navrhujeme pri novovkladaných slovách „a dokumentov“ vypustiť z formulácie nasledujúci znak „...“.
K článku I návrhu zákona
Bod 31. – Navrhujeme predkladateľovi vyčlenenie vety za bodkočiarkou do samostatného novelizačného bodu. Domnievame sa, že vecne nesúvisí s predchádzajúcim textom, naviac v dôsledku znenia úvodnej vety k odseku 2 („Osoba oprávnená na výkon dohľadu je povinná“) môže z takejto  formulácie písmena d) vyvstať situácia, keď napriek tomu, že neboli zistené žiadne nedostatky, bude musieť osoba oprávnená na výkon dohľadu uložiť dohliadanému subjektu povinnosť na  prijatie opatrení na nápravu. Navrhujeme zosúladiť úvodnú vetu s bodom 29 LTP.
K článku I návrhu zákona
Bod 32. - Upozorňujeme predkladateľa, že v úvodnej vete chýba označenie odseku (odsek 2), v ktorom sa navrhuje vykonať uvedené doplnenie; naviac odporúčame úvodnú vetu upraviť v zmysle bodu 30 LTP.
K článku II návrhu zákona
Bod 5. – Navrhujeme predkladateľovi v úvodnej vete vypustiť „slová „na začiatku vety“.
K článku II návrhu zákona
Bod 6. – Navrhujeme predkladateľovi v úvodnej vete vypustiť slová „v prvej vete“.
K článku II návrhu zákona
Bod 7. - Navrhujeme predkladateľovi v úvodnej vete vypustiť slová „na konci vety“.
K článku I návrhu zákona
Bod 36. – Navrhujeme úvodnú vetu upraviť v zmysle bodu 35. LTP v spojitosti s bodom 29..
K článku I návrhu zákona
Bod 37. – Navrhujeme úvodnú vetu upraviť v zmysle bodu 29 LTP a vypustiť z vkladaných slov slovo „len“.
K článku I návrhu zákona
Bod 39. – Napriek tomu, že sa necítime odborne spôsobilí na posúdenie správnosti vecnej zmeny – vypustenie odseku 10, domnievame sa, že v minimálne dvoch prípadoch existuje oprávnený dôvod na to, aby bol konkrétny lekár vylúčený s vykonania pitvy. Tieto prípady sú v u súčasnosti upravené ako písmená a) a b).
K článku II návrhu zákona
Bod 8. – Navrhujeme predkladateľovi v úvodnej vete vypustiť slová „v prvej vete“.
K článku II návrhu zákona
Bod 10. – Odporúčame predkladateľovi uviesť text novonavrhovaného ustanovenia v úvodzovkách. V odseku 3 navrhujeme slovo „vedia“ nahradiť slovom „vedie“ a v odseku 4 navrhujeme za slovo „hospodárenia“ vložiť „s“ a za slovo „dohode“ vložiť „s“.
K článku II návrhu zákona
Bod 10. – V odseku 2 sa navrhuje, aby príjem z príspevku na kompenzáciu zvýšených rizík zdravotných poisťovní nebol poistným a zároveň sa navrhuje, že sa príspevok bude poskytovať v závislosti od počtu poistencov v zdravotnej poisťovni. Upozorňujeme predkladateľa, že z uvedenej úpravy nie je zrejmé, či nárok na príspevok vznikne všetkým zdravotným poisťovniam, alebo len niektorým, a ak len niektorým, tak kto a na základe akých kritérií o poskytnutí príspevku rozhodne. Naviac nie je jasné ako budú môcť zdravotné poisťovne, ktorým bude príspevok poskytnutý tieto prostriedky použiť. Navrhujeme preto uvedené ustanovenie doplniť o úpravu vyššie uvádzaných aspektov, alebo o odkaz na úpravu všeobecne záväzného právneho predpisu, ktorý vydá Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky.
K článku I návrhu zákona
Bod 42. – Odporúčame predkladateľovi v záujme zabezpečenia náležitej identifikácie  osoby zosnulého doplniť osobné údaje aj o uvedenie dátumu narodenia a poslednej adresy trvalého pobytu, a to vzhľadom na existenciu duplicitného výskytu občanov s rovnakým meno, priezvisko ako aj rodným číslom.  
K článku I návrhu zákona
Bod 44. a 45. – viď pripomienka č. 5.
K článku II návrhu zákona
Bod 3. – Upozorňujeme predkladateľa na už zavedenú legislatívnu skratku v ustanovení § 9 ods. 4.	
O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

	
A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

N

N

    A

A

A

A

A

N

N

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

Názov upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Novelizačný bod vypustený.

Text prepracovaný.

Text upravený.

Text upravený. 

Text upravený.

Nejde o konflikt záujmov, jedná sa o potrebu riešenia  zabezpečenia praxe. 

V zákone o rozpočtových pravidlách č.523/2004 Z.z. v znení neskorších predpisov sú zdravotné poisťovne explicitne definované ako subjekty verejnej správy, ktoré hospodária s verejnými prostriedkami. 
Vláda je povinná sledovať verejný záujem stanovený zákonom ako je dostupnosť, kvalitná zdravotná starostlivosť a finančná rovnováha verejného zdravotného poistenia.  Vláda predkladá do NR SR štátny rozpočet a zodpovedá sa za celý rozpočet  systému verejného zdravotného poistenia. Ten je  zložený  z dielčích rozpočtov jednotlivých zdravotných poisťovní – subjektov verejnej správy,  ku ktorým by logicky   mala mať možnosť  zaujať  rozhodujúce stanovisko.. Postavenie a hospodárenia zdravotných poisťovní v systéme verejného zdravotného poistenia  nemôže znamenať,  že len preto, že sú akciovými spoločnosťami  sú  komerčnými spoločnosťami  so všetkými atribútmi komerčných poisťovní, že odvedené poistné na verejné zdravotné poistenie stanovené presnou sadzbou  a vynutitelné zákonom sa stáva  majetkom akciových spoločnosti  s  nárokom  akcionárov  na  voľné použitie dosiahnutého zisku.   

Text upravený.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Text upravený.

Text upravený.

Registre a zoznamy sa nezverejňujú. 

Ide súlad s ustanoveniami zákona č. 581/2004.

Text upravený.

Text upravený.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Text upravený.

Text upravený.

Novelizačný bod vypustený.

Text upravený.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Text upravený.

Novelizačný bod vypustený.
		
Najvyšší kontrolný úrad SR	K Čl. 1, § 18, ods. 1 písm. b) bod 3
Navrhujeme ponechať platné znenie tohto ustanovenia,  teda aby Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou  mal povinnosť priamo zo zákona ukladať opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov. Pre lepšiu vymožiteľnosť práva považujeme toto ustanovenie za účinnejšie, ako navrhované, teda aby úrad ukladal povinnosť dohliadanému subjektu prijať opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov a príčin.
K Čl. 1, § 20 ods. 1 písm. e)
Navrhujeme, aby správu centrálneho registra poistencov, centrálneho zoznamu zdravotných poisťovní, centrálneho zoznamu platiteľov poistného, centrálneho zoznamu poskytovateľov zdravotnej starostlivosti a centrálneho zoznamu vybraných pracovníkov v zdravotníctve neviedol Úrad pre dohľad nad zdravotnou poisťovňou, ako je to navrhované v tomto ustanovení, ale Ministerstvo zdravotníctva SR, ako ústredný orgán štátnej správy. Úrad pre dohľad nad zdravotnou poisťovňou by sa mal venovať svojej hlavnej činnosti, pre ktorú bol zriadený a to je výkon dohľadu nad zdravotným poistením a poskytovaním zdravotnej starostlivosti, t.j. kontrolnej činnosti.
K Čl. 1, § 18 ods. 1 písm. a) bod. 3 a 4 , § 25
Navrhujeme vypustiť z pôsobnosti Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou povinnosť predpisovania nedoplatkov na poistnom a doplniť túto povinnosť do ustanovenia  
§ 25, ako povinnosť zdravotných poisťovní. Uvedená zmena by mala za následok zefektívnenie procesu vymáhania nedoplatkov, zrýchlenie tejto činnosti ( do procesu vymáhania by nevstupoval ďalší subjekt), ako aj nižšie náklady zdravotných poisťovní ( nebol by potrebný poplatok za vydanie). 
K Čl. II, § 19 ods. 25
Odporúčame, aby z hľadiska chronológie ustanovenia § 19, ktoré upravuje ročné zúčtovanie poistného, bolo navrhované ustanovenie ods. 25, ktoré sa týka podania ročného zúčtovania poistného platiteľom poistného, zaradené za ods. 19 tohto ustanovenia, teda ako ods. 20 a nie ako je navrhované, na koniec ustanovenia.
K Čl. 1 , § 6 ods. 11
Navrhujeme ponechať ods.11 ustanovenia v terajšom znení a tým súčasne ponechať možnosť vytvorenia technickej rezervy na zabezpečenie zdrojov pre úhradu známych, resp. odhadnutých poistných plnení za zdravotnú starostlivosť. Vzhľadom na vypustený ods. 9, tento označiť ako ods. 10.
K Čl. 1, § 14 ods. 1:
Žiadame, aby taká zásadná vec, ako je proces tvorby a preukazovania platobnej schopnosti ZP bol upravený priamo v zákone, nakoľko ide o značný objem finančných prostriedkov a nie len navrhovanou formou vo všeobecne záväznom právnom predpise nižšej právnej sily, vo vyhláške. Túto pripomienku predkladáme, ako zásadnú.	
O

O

O

O

O

Z	
N

N

N

A

C

A	
Spresnenie tohto ustanovenia si vyžiadala prax pri výkone dohľadu nad poskytovaním zdravotnej starostlivosti.

Navrhovaná úprava len upresňuje obsah registrov a zoznamov, tieto zostávajú v pôsobnosti ÚDZS

Navrhovaná právna úprava vyplýva zo schváleného návrhu  zjednodušenia vymáhania poistného.

Text upravený.

Text preformulovaný.

Text prepracovaný.

		
Úrad vlády-odbor pre aproximáciu práva	K úvodnej vete
Upozorňujeme predkladateľa, že zákon č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov bol novelizovaný aj zákonom č. 297/2008 Z. z.
K čl. I bodu 8 návrhu
Odporúčame predkladateľovi slovo „bod b)“ nahradiť slovom „písm. b)“.
K čl. I bodu 25 návrhu
Domnievame sa, že navrhované znenie ustanovenia § 20a ods. 1 písm. a) je v rozopre s dôvodovou správou k návrhu zákona. V osobitnej časti dôvodovej správy predkladateľ uvádza, že navrhovaná zmena umožní lekárom Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou vykonávať prax v pozícii zamestnanca držiteľa povolenia na prevádzkovanie zdravotníckeho zariadenia. Avšak v navrhovanom znení ustanovenia § 20a ods. 1 písm. a) sa ustanovuje, že zamestnanec úradu nesmie poskytovať zdravotnú starostlivosť na základe povolenia na prevádzkovanie zdravotníckeho zariadenia. Uvedené žiadame zosúladiť.
K čl. I bodu 31 návrhu
V navrhovanom ustanovení § 45 ods. 2 písm. d) navrhujeme slová „na úrad“ nahradiť slovom „úradu.“
K čl. I bodu 40 návrhu
Upozorňujeme predkladateľa, že vzhľadom na to, že v § 48 zákona č. 581/2004 Z. z. sa podľa bodu 39 návrhu vypúšťa odsek 10 a odseky 11 až 13 sa označujú ako odseky 10 až 12, slová „a iných osôb“ sa vkladajú v § 48 ods. 12.
K čl. I bodu 41 návrhu
Keďže na základe návrhu zákona má § 48 zákona č. 581/2004 Z. z. odseky 10 až 12, je potrebné vložiť nový odsek 13 a nie odsek 14.  
 
K čl. I bodu 42 návrhu
1. V navrhovanom ustanovení § 48a ods. 1 navrhujeme predkladateľovi slová „sa vedie“ nahradiť slovami „sa vedú.“ 
2. V navrhovanom ustanovení § 48b ods. 1 žiadame vypustiť slová „pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou (ďalej len „úrad“)“, a to z toho dôvodu, že legislatívna skratka pre Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou je zavedená v § 1 písm. c) zákona č. 581/2004 Z. z.  
 
K poznámkam pod čiarou
Upozorňujeme predkladateľa na skutočnosť, že je platný a účinný zákon č. 8/2008 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý zrušil čl. I zákona č. 95/2002 o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
K čl. II bodu 3 návrhu
V čl. II bode 3 návrhu žiadame vypustiť slová „Slovenskej republiky“, pretože v § 9 ods. 4 zákona č. 580/2004 Z. z. je zavedená legislatívna skratka pre Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky, a to „ministerstvo zdravotníctva.“
K čl. II bodu n10 návrhu
V navrhovanom ustanovení § 28a ods. 4 je potrebné za slová „po dohode“ vložiť písmeno „s“.	O

O

O

O

O

O

O

O

O	A

A

A

A

A

A

A

A

A	Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Bod 39 bol vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

		
Ministerstvo financií	Všeobecne
Upozorňujem, že kvantifikácia vplyvu na štátny rozpočet uvedená v Doložke finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie (ďalej len „doložka vplyvov“) vyplývajúca  z navrhovanej novely zákona č. 580/2004 Z.z. o zdravotnom poistení (čl. II bod 11 - § 31g) sa odlišuje od kvantifikácie Ministerstva financií SR vychádzajúcej z vymeriavacieho základu podľa platného § 13 ods. 11 cit. zákona. Sadzba pre poistné platené štátom v návrhu rozpočtu predstavuje 4,75 %, výška celkového preddavku poistného plateného štátom na rok 2009 na základe predmetného návrhu je podľa Ministerstva financií SR na úrovni 32 121 291 884 Sk a výška príspevku štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní by v uvedenom prípade bola počítaná sadzbou maximálne 0, 25 % z vymeriavacieho základu, t. j. 1 786 320 580 Sk.
Všeobecne
V doložke vplyvov žiadam uviesť: 
 
a) informáciu o počte doktorandov, ktorí majú príjmy z dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru (čl. II bod 1 (§ 13 ods. 20 písm.d)) a  
 
b) vplyv tejto navrhovanej zmeny na štátny rozpočet v súlade s § 33 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
Všeobecne
Žiadam zosúladiť dôvodovú správu s predkladacou správou a s doložkou vplyvov, pretože v predkladacej správe sa konštatuje vplyv návrhu na štátny rozpočet, rovnako ako v  doložke vplyvov, v ktorej  je uvedený  vplyv  na štátny rozpočet na rok 2009 aj kvantifikovaný.
Všeobecne
Upozorňujem, že ustanoveniami bodov 3 až 9 článku II návrhu novely zákona sa nezmierni „nespravodlivé prerozdeľovanie celkových zdrojov medzi zdravotnými poisťovňami“ a nezvýši sa „solidarita medzi zdravotnými poisťovňami a medzi poistencami zdravotných poisťovní“, ako sa argumentuje v dôvodovej správe. Ustanoveniami bodu 10 článku II sa neodstránia „dôvody nepomeru medzi vysokými nákladmi na úhradu zdravotnej starostlivosti a nízkymi príjmami od platiteľov poistného.“ 
 
Nespravodlivosť súčasného prerozdeľovacieho mechanizmu je spôsobená tým, že časť rozdielov v predpovedateľných nákladoch poistencov nie je korigovaná súčasným prerozdeľovacím mechanizmom založeným na veku a pohlaví poistencov. Negatívne dôsledky rozdielnej nákladovej štruktúry poistného kmeňa jednotlivých poisťovní nie je možné odstrániť výhradne zvýšením miery prerozdelenia, ale je potrebné do prerozdeľovacieho mechanizmu pridať ďalšie kritériá, ktoré budú dôkladnejšie korigovať rozdiely medzi očakávanými nákladmi na rôzne typy poistencov, napríklad na základe ich zdravotného stavu. Vláda SR preto uznesením 367/2008 z 4. júna 2008, ktorým schválila Modernizačný program Slovensko 21, uložila ministrovi zdravotníctva vypracovať akčný plán opatrenia „Zmena systému kompenzácie rizika v zdravotnom poistení“, ktorý predpokladá, že „vláda novelizuje legislatívu týkajúcu sa systému kompenzácie rizika („prerozdeľovacieho mechanizmu“) tak, aby obsahoval okrem demografických premenných aj kritériá zdravotného stavu, a vytvorí solidárny mechanizmus zdieľania rizika medzi zdravotnými poisťovňami pri financovaní katastrofickej, vysoko nákladnej zdravotnej starostlivosti“. Uvedené body článku II návrhu novely zákona nie sú v súlade so schváleným modernizačným programom, preto žiadam ich úpravu v zmysle predchádzajúcich pripomienok. 
Všeobecne
Návrh je potrebné zosúladiť s Prílohou č. 2 Legislatívnych pravidiel vlády SR [čl. I - body 8 až 10, 17, 18, bod 21 – označenie a umiestnenie poznámok pod čiarou, bod 22 (§ 20 ods. 1 písm. i)), bod  24 (§ 20 ods. 1 písm. k)), bod 27, body 30 až 35, 37, 41, bod  42 - úvodná veta § 48c ods. 3 a 6, číslovanie odkazov a aktualizácia poznámky pod čiarou k odkazu xxx; čl. II - úvodné vety v bodoch 4, 6 a 8].
K čl. I 
K bodu 13 (§ 11 ods. 10) 
So zmenou týkajúcou sa predkladania rozpočtov zdravotných poisťovní vláde možno súhlasiť iba za podmienky, že návrhy rozpočtov zdravotných poisťovní bude predkladať minister zdravotníctva vláde na vedomie ako informatívne materiály. 
 
V prípade schválenia navrhovaného znenia bude vláda, okrem rozpočtov štátnych poisťovní, schvaľovať rozpočty súkromných zdravotných poisťovní a ak by neschválila rozpočet súkromných zdravotných poisťovní, mohli by tento krok štátu zahraniční investori súkromných zdravotných poisťovní vnímať ako zásah do ich hospodárenia. Z medzinárodnoprávneho hľadiska by mohol byť takýto postup štátu interpretovaný ako neprimeraný zásah do práv zahraničných investorov garantovaných štátom v zmysle dohôd o podpore a vzájomnej ochrane investícií a hrozila by možnosť vzniku medzinárodnej arbitráže za porušenie dohôd o podpore a vzájomnej ochrane investícií. 
 
V nadväznosti na uvedené odporúčam ustanovenie § 11 ods. 10 ponechať v pôvodnom znení. 

K čl. I K bodu 4 (§ 6 ods. 11):
Zásadne nesúhlasím s vypustením tohto ustanovenia, ktoré upravuje možnosť tvorby technických rezerv a žiadam zachovať možnosť tvorby technických rezerv aj s príslušnou vyhláškou, upravujúcou ich tvorbu. Zdravotná poisťovňa môže vytvárať rezervy podľa zákona č. 431/2002 Z.z. o účtovníctve v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o účtovníctve“), kde je všeobecne upravená tvorba rezerv pre všetky účtovné jednotky. Z dôvodu prechodu na akruálny prístup v účtovníctve verejného sektora, predstavujú technické rezervy zdravotných poisťovní spôsob verného zobrazenia v účtovníctve ako jednej zo zásad vymedzených zákonom o účtovníctve. Technické rezervy upravené zákonom č. 581/2004 Z.z. sú špecifickými rezervami v oblasti poisťovníctva a trvám na ich úprave v tomto zákone, pretože pre potreby jednotného vytvárania technických rezerv v zdravotných poisťovniach je to nevyhnutné. 
K čl. I K bodu 5 [§ 6a ods. 3 písm. h) a i)]:
Navrhované znenie zásadne žiadam vypustiť, pretože akékoľvek poplatky z omeškania, sankcie a úroky by potom boli hradené z prostriedkov určených na úhradu zdravotnej starostlivosti. Nesúhlasím s „penalizáciou“ poistencov zdravotných poisťovní za manažérske pochybenia. Navyše, navrhované znenie písmena i) nie je v súlade s platným znením § 28 ods. 6 písm. c), podľa ktorého úhrada za činnosť poisťovne patrí medzi jej príjmy. 
K čl. I K bodu 14 (§ 14 ods. 1):
Zásadne nesúhlasím s navrhovaným znením a úpravu podmienok platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne žiadam upraviť zákonom a nie vyhláškou. Zároveň žiadam v návrhu a) ustanoviť, že úhradu príslušných záväzkov zabezpečuje zdravotná poisťovňa vlastnými zdrojmi, b) zadefinovať minimálnu mieru platobnej schopnosti, c) ustanoviť možnosť preukazovania miery platobnej schopnosti zdravotných poisťovní Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou v určitých intervaloch, napr. štvrťročne. 
K čl. I K bodu 15 (§ 15 ods. 7):
Zásadne žiadam navrhované znenie vypustiť. Oblasť účtovania zdravotných poisťovní upravuje Ministerstvo financií SR v opatrení Ministerstva financií SR č. MF/22930/2005-74, ktorým sa ustanovujú podrobnosti o postupoch účtovania a rámcovej účtovej osnove pre zdravotné poisťovne. Uvedené opatrenie bude novelizované po prijatí novely zákona o účtovníctve do termínu prijatia eura v Slovenskej republike, kde sa kurzové rozdiely z konverzie na euro budú účtovať súvahovo a až následne do nákladov prípadne výnosov. S týmto návrhom bolo Ministerstvo zdravotníctva SR oboznámené koncom júna 2008, preto nevidím dôvod upravovať túto oblasť v predloženom návrhu. 
K čl. I K bodu 28 (§ 39 ods. 1) a bodu 29 [§ 39 ods. 2 písm. a)]:
Zásadne nesúhlasím s navrhovaným znením a žiadam ho vypustiť z dôvodov uvedených k bodu 14 § (§ 14 ods. 1). 

K čl. II K bodu 4 (§ 27 ods. 3) a bodu 8 (§ 27a ods. 3):
S navrhovaným znením zásadne nesúhlasím. Ministerstvo financií SR môže akceptovať stanovenie základu pre prerozdeľovanie poistného plateného štátom na úrovni 100 % len za podmienky, že stanovenie základu pre prerozdeľovanie poistného od ekonomicky aktívnych obyvateľov ostane na súčasnej úrovni, a to 85 % pre mesačné prerozdeľovanie a 85,5 % pre ročné prerozdeľovanie. V novele navrhované zvýšenie miery prerozdelenia by znížilo motiváciu jednotlivých (najmä menších) zdravotných poisťovní investovať do zabezpečenia výberu poistného, čo by sa pravdepodobne odrazilo v nižšej úspešnosti výberu poistného. 
K čl. II K bodu 10 (§ 28a) a bodu 11 (§ 31f a 31g):
S navrhovanými ustanoveniami zásadne nesúhlasím a žiadam ponechať platné znenie úpravy poistného plateného štátom za zákonom vymedzené kategórie obyvateľov, pretože návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2009 až 2011 predpokladá sadzbu pre výpočet poistného plateného štátom na úrovni 4,75 % v celkovej výške 33 907 612 tis. Sk. Upozorňujem na nesúlad pojmov v § 28a, kde sa navrhuje, že príjem z príspevku štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní nie je poistné, zatiaľ čo v § 31g sa následne uvádza, že pre rok 2009 je sadzba poistného pre štát 5 % z vymeriavacieho základu, z čoho následne 0,5 % je predmetný príspevok štátu. S príslušnými ustanoveniami nie je možné súhlasiť aj z dôvodu, že v súčasnosti nie je zrejmý mechanizmus prerozdelenia a hospodárenia s predmetným príspevkom štátu, ktorý má následne ustanoviť až všeobecne záväzný právny predpis a zároveň nie je známy ani charakter príspevku. Znenie § 28a ods. 3 je zároveň vecne nesprávne, nekompletné a neobsahuje úpravu, čo bude príjmom a čo výdavkom osobitného mimorozpočtového účtu; zároveň však nie je dôvod zriadenia osobitného mimorozpočtového účtu Ministerstva zdravotníctva SR. Ministerstvo zdravotníctva SR ako štátna rozpočtová organizácia sústreďuje všetky svoje príjmy na príjmových rozpočtových účtoch a výdavky uhrádza zo svojich výdavkových rozpočtových účtov. 	
O

O

O

O

O

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z
	
A

A

A

A

N

A

A

C

A

C

A

A

	
Doložka finančných, ekonomických, enviromentálnych vplyvo, vplyvov na zamestnanosť a posnikateľské prostredie bola dopracovaná.

Doložka prepracovaná.

Text prepracovaný.

Text upravený.

V zákone o rozpočtových pravidlách č.523/2004 Z.z. v znení neskorších predpisov sú zdravotné poisťovne explicitne definované ako subjekty verejnej správy, ktoré hospodária s verejnými prostriedkami. Predmetom úpravy tohto zákona je i rozpočtový proces, ktorý zahŕňa tvorbu rozpočtu verejnej správy ako hlavného nástroja medzinárodného porovnávania ekonomickej úrovne jednotlivých členských krajín Európskej únie, vrátane tvorby štátneho rozpočtu ako základnej zložky verejného rozpočtu. 
Vláda je povinná sledovať verejný záujem stanovený zákonom ako je dostupnosť, kvalitná zdravotná starostlivosť a finančná rovnováha verejného zdravotného poistenia.  Zodpovednosť za zdravotnú politiku štátu,  strategickú alokáciu zdrojov a finančnú udržateľnosť celého systému zdravotníctva  je ten kľúčový moment, ktorý je dôvodom predloženého návrhu. Vláda predkladá do NR SR štátny rozpočet a zodpovedá sa za celý rozpočet  systému verejného zdravotného poistenia. Ten je  zložený  z dielčích rozpočtov jednotlivých zdravotných poisťovní – subjektov verejnej správy,  ku ktorým by logicky   mala mať možnosť  zaujať  rozhodujúce stanovisko. Postavenie a hospodárenia zdravotných poisťovní v systéme verejného zdravotného poistenia  nemôže znamenať,  že len preto, že sú akciovými spoločnosťami  sú  komerčnými spoločnosťami  so všetkými atribútmi komerčných poisťovní, že odvedené poistné na verejné zdravotné poistenie stanovené presnou sadzbou  a vynutitelné zákonom sa stáva  majetkom akciových spoločnosti  s  nárokom  akcionárov  na  voľné použitie dosiahnutého zisku.   
Text prepracovaný.

Novelizačný bod vypustený.

Text prepracovaný.

Novelizačný bod vypustený.

Text prepracovaný.

Text prepracovaný.

Novelizačný bod 10 vypustený, bod 11 prepracovaný.

	

Rozporové konanie sa uskutočnilo 16. 9. 2008. Rozpor odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo 16. 9. 2008. Rozpor odstránený.	
Spoločná zdravotná poisťovňa	K Čl. I.  bodu  21.

Navrhujeme doplniť  do poznámok pod čiarou odkazy uvedené v § 20 ods. 1 písm. e) bod 3 pod č. 1 a 2

ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA:

K Čl. I. bodu  21.

§ 20, ods. 1.  písm. e)  navrhujeme  doplniť bod 2. o text:
„...dátum začiatku platnosti a dátum skončenia platnosti povolenia na vykonávanie zdravotného poistenia“

Odôvodnenie: uvedený údaj je dôležitý z hľadiska organizácie činností viacerých centrálne spravovaných zoznamov a databáz, predovšetkým centrálneho registra poistencov .

K Čl. II. bodu 2.

Navrhujeme doplniť vetu: Rozhodnutie daňového úradu o predĺžení lehoty na podanie daňového priznania je platiteľ poistného povinný predložiť zdravotnej poisťovni najneskôr v deň, určený na podanie ročného zúčtovania podľa ods. 1.

Odôvodnenie: ak by zdravotná poisťovňa nemala informáciu o tom, že platiteľ má predĺženú lehotu na podanie daňového priznania, mohlo by dôjsť k jeho označeniu ako dlžníka, prípadne mohla by platiteľa nahlásiť na ÚDZS za nesplnenie zákonnej povinnosti.

Navrhujeme doplniť osobitný bod, ktorým sa bude dopĺňať  § 21 o  odsek 5 tohto znenia:

(5) Právo na vrátenie poistného uhradeného bez právneho dôvodu, alebo jeho časti platiteľovi, ktorému nevznikla povinnosť vykonať ročné zúčtovanie tohto poistného sa premlčí do piatich rokov od posledného dňa kalendárneho mesiaca, v ktorom bola takáto platba poistného alebo jeho časti zúčtovaná na účet príslušnej zdravotnej poisťovne.

Odôvodnenie: zákon doposiaľ upravoval iba premlčanie práva na vrátenie pri ročnom zúčtovaní poistného; časť platiteľov uhrádza do zdravotnej poisťovne platby poistného a zároveň im nemusí vzniknúť povinnosť podať ročné zúčtovanie poistného; toto ustanovenie by určilo aj pre takúto platbu premlčaciu lehotu 5 rokov, tak ako pri ostatných platbách poistného

Navrhujeme zmeniť text § 21 ods. 3.

nahradiť text „v ktorom sa vykonalo ročné zúčtovanie poistného“ textom tohto znenia  „v ktorom sa malo vykonať ročné zúčtovanie poistného (§ 19, ods. 1)“

Odôvodnenie: doterajšie znenie textu umožňovalo platiteľovi, aby jeho preplatok nebol premlčaný de facto nikdy; postačovalo by vždy iba vykonať dodatočné zúčtovanie poistného v danom roku.

Upozorňujeme na  rozpor medzi § 28a, ods. 2  a § 31g.

v § 28a, ods. 2 sa uvádza : „príspevok na kompenzáciu zvýšených finančných rizík zdravotných poisťovní nie je poistné“
v § 31g sa uvádza: „pre rok 2009 je sadzba poistného 5 %..., z čoho... ...je príspevok na kompenzáciu zvýšených finančných rizík zdravotných poisťovní“

Ak príspevok nie je poistné, nemôže byť v ďalšom paragrafe označený ako časť poistného plateného štátom.

ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA

K Čl. III

Navrhujeme doplniť text „...okrem Čl. II. bod. 8 , ktorý nadobúda účinnosť 1. 1. 2010“

Odôvodnenie: Čl. II, bod 8 mení percento vstupujúce do ročného prerozdelenia poistného z 85,5% na 95,5%. Ak by ostala zachovaná účinnosť od 1. 1. 2009, znamenalo by to, že ročné zúčtovanie roku 2008, ktoré sa vykoná v r. 2009 bude realizované so zvýšením sadzby o 10%, čím by de facto retroaktívne bol zmenený prerozdeľovací pomer za rok 2008.
Ak má ostať zachovaná kontinuita v procese prerozdelenia, je nutné ročné zúčtovanie mesačných prerozdelení roku 2008 v roku 2009 vykonať podľa súčasných pravidiel. 

Od 1. 1. 2009 dochádza k zmene percenta odvodu do mesačného prerozdelenia (zmena podľa čl. II, bod 4 bude účinná od 1. 1. 2009, pričom k zúčtovaniu týchto mesačných prerozdelení roka 2009 dochádza až v roku 2010, t. j. účinnosť zmeny ročnej sadzby musí byť až od 1. 1. 2010).

ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA:

Navrhujeme zapracovať do návrhu zákona možnosť iba elektronického zasielania návrhov na vydanie platobného výmeru na ÚDZS.

ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA:

Navrhujeme umožniť (pri výkone právoplatného rozhodnutia) priamo exekvovať účet platiteľa poistného.

Odôvodnenie: uvedené zmeny by mali za následok zvýšenie úspešnosti výberu a vymáhania poistného, zjednodušenie procesu vymáhania pohľadávok zdravotných poisťovní.

ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA:

Navrhujeme,  zmenu § 19 zákona č. 580/2004 Z. z. tak, aby  vyriešila spôsob a formu podávania ročného zúčtovania poistného, platenia preplatku a nedoplatku u poistencov, ktorí v roku 2008 odvádzali poistné do viacerých zdravotných poisťovní (poistenci EZP, a. s.), pričom jedna z týchto poisťovní už zrejme nebude v čase vykonávania RZP za rok 2008 existovať

ZÁSADNÁ PRIPOMIENKA:

Navrhujeme doplniť § 61 zákona č. 581/2004 Z. z. o ustanovenia, riešiace dočasný a trvalý prevod poistného kmeňa na inú zdravotnú poisťovňu, predovšetkým
-	začiatok dočasnej správy poistného kmeňa  určiť ako deň,  ktorý je v rozhodnutí úradu o dočasnej správe, je to zároveň dátum vzniku poistného vzťahu, 
-	poistný kmeň odovzdá dočasne spravujúcej poisťovni úrad formou zoznamu poistencov z CRP SR  v elektronickej forme, ktorý musí obsahovať meno priezvisko, RČ, adresa kategóriu poistenca a označenie  platiteľa poistného, 
-	počas obdobia dočasného prevodu poistencov poistenci používajú preukaz pôvodnej ZP a v centrálnom registri poistencov sú vedení pod osobitným kódom, ktorý zabezpečí väzbu na spravujúcu poisťovňu,

Zdravotná poisťovňa,  ktorá na základe rozhodnutia úradu o dočasnom prevode poistného kmeňa dočasne spravuje poistný kmeň inej zdravotnej poisťovne:
a) má nárok na  preddavky od štátu a platiteľov na zdravotné poistenie prislúchajúce za   
    obdobie, v ktorom bol na ňu  prevedený poistný kmeň,
b) uhrádza všetku zdravotnú starostlivosť, lieky a zdravotné pomôcky ktoré boli poskytnuté 
    v období, v ktorom bol na ňu dočasne prevedený poistný kmeň / u hospitalizácie je to deň 
    ukončenie hospitalizácie/.
c)  nahlasuje údaje za poistencov štátu a údaje do prerozdelenia za zaplatené preddavky za 
     kalendárny mesiac  príslušný k  dočasnému  prevodu  kmeňa  (§ 27 ods.3,   § 16  ods.2 
     písm. e),   § 17 ods. 8    zákona č.  580/2004 Z.z.  na jednom spoločnom oznámení.
d)  nenahlasuje úradu platobnú schopnosť za dočasne spravujúci poistný kmeň a neplní za ňu 
     ani oznamovaciu povinnosť voči UDZS 

Odôvodnenie: v zákone je nutné vyriešiť problematické a nejednoznačné okruhy, spojené s rozhodnutím o dočasnom prevode poistného kmeňa.

	O

Z

O

O

O

O

Z

Z

Z

Z

Z

	A

A

A

A

N

A

A

A

N

N

N	Text upravený.

Text upravený.

Text doplnený.

Text doplnený.

Navrhované znenie spôsobuje neprehľadnosť v plynutí premlčacej lehoty na vrátenie preplatku. Doterajšie znenie dostačujúce

Novelizačný bod bol vypustený.

Text prepracovaný.

Text prepracovaný.

Išlo by o nepriamu novelizáciu exekučného poriadku

Ide o koncepčnú zmenu, vzhľadom na to, že ide o pripomienku nad rámec zákona novelizácia § 19 by sa dotkla viacerých ustanovení zákona

Ide o rozsiahlu koncepčnú zmenu, ktorá by sa dotkla aj Obchodného zákonníka

	

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  nebol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  nebol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  nebol odstránený.
	
Združenie zdravotných poisťovní SR	VŠEOBECNÉ  PRIPOMIENKY
1.
              Predloženým návrhom zákona dochádza k zmene prerozdeľovania poistného na verejné zdravotné poistenie. Miera prerozdeľovania poistného sa má z doterajších 85,5% predpísaného poistného zvýšiť na 95,5% predpísaného poistného. ZZP je presvedčené, že týmto návrhom dôjde k zníženiu motivácie zdravotných poisťovní na výber poistného, čo v konečnom dôsledku prinesie celkový pokles finančných zdrojov na financovanie zdravotnej starostlivosti.
Spolu s vyššie uvedenou zmenou predkladateľ navrhuje, aby právomoc prerozdeľovať poistné prešla z Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou (ďalej len „UDZS“) ako nezávislého a nestranného orgánu dohľadu nad verejným zdravotným poistením na MZ SR. Predkladateľ ale ponecháva centrálny register poistencov v pôsobnosti ÚDZS. V dôsledku tohto závažného nedostatku by následne MZ SR nemalo k dispozícií žiadne relevantné nástroje, prostredníctvom ktorých by mohlo verifikovať údaje, z ktorých sa pri prerozdeľovaní poistného vychádza. Vzhľadom na uvedený nedostatok by potom mohlo dôjsť k prerozdeleniu poistného na verejné zdravotné poistenie na základe skreslených, neoverených informácií. Zastávame v súvislosti s navrhovanou zmenou tiež názor, že takáto zmena so sebou prináša prvky netransparentnosti, a to z nižšie uvedených dôvodov. 
MZ SR je nepriamo účastníkom trhu zdravotného poistenia, a to cez Všeobecnú zdravotnú poisťovňu, a. s. (ďalej len „VšZP“), u ktorej vykonáva ako jediný 100% akcionár svoje akcionárske práva. Takouto zmenou by potom MZ SR ako akcionár VšZP vydávalo rozhodnutia vo veci prerozdeľovania poistného na verejné zdravotné poistenie a zároveň by celý proces ako akcionár najväčšej zdravotnej poisťovne riadilo. Navrhovanou zmenou by zároveň podľa nášho názoru  dochádzalo k nevhodnému oslabovaniu postavenia ÚDZS ako nestranného a nezávislého orgánu vykonávajúceho dohľad nad verejným zdravotným poistením.
V predloženom návrhu zákona taktiež absentujú prechodné ustanovenia upravujúce prerozdelenie poistného za rok 2008, ktoré sa vykoná až po navrhovanej účinnosti zákona. V prípade, že by sa pristúpilo k ročnému prerozdeľovaniu poistného na verejné zdravotné poistenie  podľa nového modelu, zákon by sa nevhodným retroaktívnym spôsobom dotkol finančných prostriedkov jednotlivých zdravotných poisťovní aj za obdobie pred samotnou účinnosťou predloženého návrhu zákona. Tým by navrhovaná právna úprava dostávala retroaktívny charakter, kedy by novší zákon nerešpektoval právne vzťahy založené starším zákonom. Navrhovaná právna úprava by takýmto spôsobom zároveň odporovala princípu ochrany nadobudnutých práv, ktorý je imanentným princípom právneho štátu. Podľa judikatúry Ústavného súdu Slovenskej republiky „k imanentným znakom právneho štátu neodmysliteľne patrí aj požiadavka (princíp) právnej istoty a ochrany dôvery občanov v právny poriadok, súčasťou čoho je i zákaz spätného (retroaktívneho) pôsobenia právnych predpisov, resp. ich ustanovení. V ústavnom poriadku Slovenskej republiky platí zásada, podľa ktorej ten, kto konal, resp. postupoval na základe dôvery v platný a účinný právny predpis (jeho noriem), nemôže byť vo svojej dôvere k nemu sklamaný spätným pôsobením právneho predpisu alebo niektorého jeho ustanovenia.“

Vzhľadom na vyššie uvedené dôvody preto ZZP  s navrhovanými zmenami nesúhlasí. Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

2.
               Ďalšou oblasťou, v ktorej dochádza predloženým návrhom zákona k principiálnym zmenám, je oblasť minimálnej miery platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne. Návrh zákona presúva definovanie minimálnej miery platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne zo zákona č. 581/2004 Z.z. na právny predpis nižšej právnej sily, a to na vyhlášku, ktorú by vydalo MZ SR. ZZP poukazuje na to, že spolu s predmetným návrhom zákona nebol do medzirezortného pripomienkového konania predložený návrh  vyhlášky, takže z  vecného pohľadu nie je možné návrh predkladateľa posúdiť. 
Spôsob, kedy by minimálna miera platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne bola určovaná podzákonným právnym predpisom, sa podľa nášho názoru dostáva do rozporu s ustanoveniami základného zákona právneho poriadku Slovenskej republiky, t.j. do rozporu s Ústavou SR, konkrétne s jej čl. 35 ods. 2 Ústavy SR, ako aj z čl. 40 Ústavy SR. Domnievame sa, že otázka minimálnej platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne je otázkou z oblasti podmienok činnosti zdravotnej poisťovne a preto musí byť definovaná zákonom a nie právnym predpisom nižšej právnej sily, t.j. v tomto prípade vyhláškou vydanou MZ SR. 
Zároveň je potrené poukázať na zásadný konflikt záujmov, v ktorom by v takomto prípade vystupovalo MZ SR, keďže na jednej strane by MZ SR vystupovalo ako normotvorca a zároveň na druhej strane ako akcionár zdravotnej poisťovne, t.j. akcionár subjektu, pre ktorý má ako normotvorca stanoviť pravidlá. 
ZZP má výhrady aj k zámeru predkladateľa návrhom zákona zmeniť obligatórne zrušenie povolenia na výkon činnosti z titulu, že zdravotná poisťovňa nemá zabezpečenú minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti na fakultatívnu možnosť. Navrhovaná zmena by potom znamenala, že bude závisieť od voľnej úvahy ÚDZS, či v prípade, že zdravotná poisťovňa nemá zabezpečenú minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti uplatní voči nej ako sankciu zrušenie povolenia na výkon jej činnosti alebo nie.  MZ SR navrhovanú zmenu považuje ZZP za neodôvodnenú úľavu voči zdravotným poisťovniam, pokiaľ ide o ich povinnosť zabezpečovať svoju platobnú schopnosť. 
	V dôvodovej správe k návrhu zákona predkladateľ uvádza, že je jeho snahou „aby sa prispôsobilo znenie zákona č. 581/2004 Z.z. úprave v zákone č. 8/2008 Z.z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov“ (ďalej len „zákon o poisťovníctve“). Podľa nášho názoru sa však predložený návrh zákona odkláňa od zákona o poisťovníctve, a to tak obsahom, ako aj svojou koncepciou.  Navrhované znenie § 14 ods. 1 zákona č. 581/2004 Z.z. nie je podľa nášho názoru obdobným ustanovením k ustanoveniu § 34 ods. 1 zákona o poisťovníctve. Predložený návrh zákona z ustanovenia § 14 ods. 1 zákona č. 581/2004 Z.z. vypúšťa dôležité slovné spojenie „vlastnými zdrojmi“ a v podstate ponecháva na rozhodnutie MZ SR, aby vo forme vyhlášky, t.j. podzákonného právneho predpisu stanovilo, či vlastné zdroje budú vôbec zahrnuté do výpočtu platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne. Navrhovanú právnu úpravu preto považujeme za jednoznačný odklon od právnej úpravy obsiahnutej v zákone o poisťovníctve. Zákon o poisťovníctve vo svojom ustanovení § 34 umožňuje Národnej banke Slovenska (ďalej len „NBS“) opatrením upravovať výpočet platobnej schopnosti poisťovne, ale bez zmeny podstaty tohto výpočtu, kde ide o súčet vlastných zdrojov poisťovne, ako aj určovať požadovanú minimálnu mieru platobnej schopnosti poisťovne, kedy ale musí prihliadnuť na rozsah poisťovacej činnosti, ktorú príslušná poisťovňa vykonáva.
ZZP kladie dôraz na vyššie uvedené výhrady k predkladateľom navrhovaným zmenám v oblasti minimálnej miery platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne, a to tak pokiaľ ide o návrh, aby podmienky minimálnej platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne boli určované vyhláškou a nie zákonom, ako aj podľa nášho názoru k neodôvodnenému zmäkčovaniu povinnosti pre zdravotné poisťovne zabezpečovať minimálnu mieru platobnej schopnosti. Opätovne tiež zdôrazňujeme náš vyššie prezentovaný názor, že minimálna miera platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne by mala byť stanovená zákonom a nie vyhláškou, pričom znenie tejto vyhlášky ani nebolo predkladateľom predložené. V konečnom dôsledku predložený návrh znamená výrazné zmäkčenie pravidiel pre prípadne neefektívne fungujúcu zdravotnú poisťovňu. ZZP zastáva názor, že navrhované zmeny so sebou môžu priniesť stav právnej neistoty, keďže zdravotné poisťovne pôsobiace v oblasti verejného zdravotného poistenia nebudú vedieť, podľa akých podmienok dlhodobejšieho charakteru majú vykonávať svoju činnosť, čo je v rozpore s požiadavkou  právneho štátu a právnej istoty, ktorá jednoznačne vyplýva z ustanovenia čl. 1 ods. 1 Ústavy SR.
ZZP preto s navrhovanými zmenami nesúhlasí.
Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

3.	
              Za zmeny závažného charakteru ZZP považuje predkladateľom navrhnuté zmeny, kedy by vláda SR schvaľovala rozpočty zdravotných poisťovní, a to aj v prípade, ak u danej zdravotnej poisťovne nevystupuje ako ich akcionár štát, zastúpený príslušným ústredným orgánom štátnej správy. Predkladateľ návrhu zákona vo svojej dôvodovej správe k nemu uvádza, že „touto zmenou sa dosiahne, že všetky zdravotné poisťovne budú povinné predkladať návrh svojho rozpočtu na schválenie vláde SR“. Takouto zmenou sa podľa predkladateľa „zrovnoprávnia povinnosti všetkých zdravotných  poisťovní“, nakoľko podľa predkladateľa „všetky zdravotné poisťovne hospodária s verejnými financiami a preto je namieste, aby verejnosť poznala rozpočty všetkých zdravotných poisťovní, nielen tých v ktorých má majetkovú účasť štát“.  Navrhovanú zmenu, kedy by vláda SR schvaľovala rozpočty súkromných spoločností považuje ZZP za neprijateľný zásah do súkromného podnikania, za zásah ktorý je v rozpore zo základnými pravidlami a zásadami vlastníctva a vlastníckeho práva, ktoré je garantované Ústavou SR a samozrejme za zásah, ktorý je v príkrom rozpore so zásadou právneho štátu. Ako uvádzame vyššie, predkladateľ pri zdôvodňovaní svojho návrhu argumentuje potrebou, aby „verejnosť poznala rozpočty všetkých zdravotných poisťovní, nielen tých v ktorých má majetkovú účasť štát“. 

Podľa nášho názoru tento argument predkladateľa neobstojí. Zákon č. 581/2004 Z.z. určuje zdravotným poisťovniam povinnosť predkladať MZ SR, MF SR a ÚDZS návrh svojho rozpočtu a obchodno-finančného plánu a ďalšie údaje potrebné na účely zostavenia rozpočtu verejnej správy a hodnotenia plnenia rozpočtu verejnej správy vrátane údajov o príjmoch a výdavkoch s uvedením finančných tokov k ostatným subjektom verejnej správy. Z uvedenej skutočnosti je preto bez akýchkoľvek pochybností zrejmé, že verejnosť, na ktorú sa predkladateľ návrhu zákona odvoláva, má informácie o rozpočtoch a obchodno–finančných plánoch zdravotných poisťovní. Môžeme preto v tejto súvislosti prijať podľa nášho názoru záver, že rozpočty zdravotných poisťovní sú aj v súčasnosti pod verejnou kontrolou. 

Predložený návrh zákona berie predstavenstvu zdravotnej poisťovne ako štatutárnemu orgánu akciovej spoločnosti jeden zo základných ekonomických nástrojov obchodného vedenia spoločnosti. Z predloženého návrhu zákona pritom nie je vôbec zrejmé, či v danom prípade vláda SR „len“ informatívne prerokuje rozpočet zdravotnej poisťovne (súkromnej obchodnej spoločnosti) a tento vezme na vedomie, alebo či predložený rozpočet schváli svojim uznesením. 

Zdôrazňujeme, že vláda SR chce schvaľovať rozpočty súkromných zdravotných poisťovní, v ktorých nevykonáva žiadne akcionárske práva, pričom za jeho realizáciu nebude niesť žiadnu zodpovednosť. Samotný návrh nerieši otázku zodpovednostných vzťahov, vzhľadom na to, že neobsahuje návrhy riešení pre prípad, že napr. vláda SR predložený rozpočet neschváli, resp. schválený rozpočet bude pre danú zdravotnú poisťovňu nerealizovateľný alebo nevyvážený. Nerieši ani otázku nakoľko by bol rozpočet schválený vládou SR pre zdravotné poisťovne záväzný, keďže uznesenie vlády SR nie je normatívnym právnym aktom, ale ide o kolektívne rozhodnutie exekutívneho orgánu (vlády SR), ktorá smerom k súkromnej akciovej spoločnosti nemá žiaden dosah na jej riadenie. 

Vzhľadom na uvedené preto zastávame názor, že predmetný návrh  v praxi ani nemožno aplikovať. Nevieme si v praxi predstaviť, na základe akého právneho titulu by vláda SR ukladala štatutárnemu orgánu akciovej spoločnosti (zdravotnej poisťovne), u ktorej nevystupuje žiaden ústredný orgán štátnej správy ako jej akcionár úlohu prepracovať jej rozpočet a tento následne opätovne predložiť vláde SR na schválenie, resp. aké dôsledky by pre hospodárenie zdravotnej poisťovne vyplývali z toho, ak by vláda SR vyslovila svoj nesúhlas s predloženým návrhom rozpočtu zdravotnej poisťovne. 

Schvaľovaním rozpočtov všetkých zdravotných poisťovní by sa vláda SR zároveň dostala do konfliktu záujmov, keďže v dvoch zdravotných poisťovniach, a to vo VšZP a v Spoločnej zdravotnej poisťovni, a. s. (ďalej len „SZP“) vykonávajú akcionárske práva Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky, Ministerstvo obrany Slovenskej republiky, Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky a Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky. Z uvedeného by potom vyplývalo, že vláda SR a prostredníctvom nej akcionári dvoch zdravotných poisťovní by schvaľovali rozpočty svojich konkurentov. 

Opätovne v tejto súvislosti preto zdôrazňujeme, že zdravotné poisťovne sú podľa zákona č. 581/2004 Z.z. akciovými spoločnosťami. Akciová spoločnosť je podnikateľským subjektom s precíznou právnou úpravou s prehľadne definovanými a kontrolovateľnými vlastníckymi vzťahmi, riadiacimi a kontrolnými orgánmi. Aj povinnosti pri vedení účtovníctva a výkazníctva, zostavovanie a zverejňovanie účtovných závierok a výročných správ, povinnosť overovania účtovných závierok nezávislým audítorom dávajú záruku, že hospodárenie zdravotnej poisťovne ako akciovej spoločnosti je transparentné. Právna úprava akciovej spoločnosti má v (česko-slovenskom) právnom poriadku takmer 20-ročnú novodobú históriu, je to teda právna forma opakovane otestovaná v právnych vzťahoch, ktorá po vstupe Slovenskej republiky do Európskej únie navyše zodpovedá prísnym európskym štandardom.

ZZP preto s navrhovanými zmenami nesúhlasí.
Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

4.
	Ďalšou zmenou, ktorú predložený návrh prináša, je príspevok štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní. Podľa predkladateľa „zavedením príspevku štátu prostredníctvom kapitoly MZ SR na kompenzáciu zvýšených finančných rizík zdravotných poisťovní na úhradu zdravotnej starostlivosti za svojich poistencov sa mierne odstránia dôvody nepomeru medzi vysokými nákladmi na úhradu zdravotnej starostlivosti a nízkymi príjmami od platiteľov poistného.“. Z návrhu ďalej vyplýva, čo potvrdzuje aj zdôvodnenie obsiahnuté v dôvodovej správe k návrhu zákona, že „príjmy z príspevku budú vyňaté z mesačného prerozdeľovania a ročného prerozdeľovania a budú sa prerozdeľovať všeobecne záväzným právnym predpisom“.  Uvedený všeobecne záväzný právny predpis má vydať MZ SR.

	ZZP neodmieta myšlienku prezentovanú predkladateľom, aby štát poskytoval príspevok zdravotným poisťovniam za účelom kompenzácie rizík spojených s úhradami za finančne náročnú zdravotnú starostlivosť  a predmetnú myšlienku nepovažuje za zlú. Uvedenú problematiku je podľa nášho názoru možné ale riešiť aj inými – systémovejšími – nástrojmi, napr. zvýšením výšky platby štátu za tzv. poistencov štátu na úroveň 5%, čo by so sebou prinieslo zvýšenie objemu finančných zdrojov, za súčasného zavedenia systému prerozdeľovania nákladov na finančne náročnú zdravotnú starostlivosť obdobne, ako je to napr. v Českej republike. 

Prípadne by bolo možné túto otázku riešiť ako prirážku k poistnému za osoby, za ktoré platí poistné štát. Takéto poistné vrátane prirážky by sa platilo, prerozdeľovalo aj administrovalo rovnako ako poistné, ktoré platí štát, preto by nevznikali dodatočné povinnosti ani náklady spojené so samotným poskytnutím tohto príspevku. Výška príspevku štátu by bola daná výškou zdrojov, ktoré by štát mohol v štátnom rozpočte rozpočtovať pre rozpočtovú kapitolu ministerstva zdravotníctva. Príspevok by sa každoročne určoval v štátnom rozpočte vždy na príslušný rozpočtový rok a takýto príspevok by uhrádzal štát počas celého rozpočtového (t.j. kalendárneho) roka. Takto ponímaný koncept príspevku štátu na financovanie nákladnej zdravotnej starostlivosti je výhodný aj v tom, že z pohľadu štátu aj z pohľadu zdravotných poisťovní je ľahko rozpočtovateľný.

Predložený návrh právnej úpravy príspevku štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní neobsahuje žiadne kritéria, za akých by bol tento inštitút realizovaný v praxi.  Podľa nášho názoru mechanizmus prerozdelenia a hospodárenia s príspevkom štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní nevyhnutne musí mať kritériá stanovené zákonom a nie právnym predpisom nižšej právnej sily, ako to navrhuje predkladateľ. Taktiež zastávame názor, že pravidlá, ktoré by určili mechanizmus dodatočného prerozdelenia príjmov zdravotných poisťovní z príspevku štátu na finančne náročnú zdravotnú starostlivosť, by mali vychádzať zo zachovania zásady rovnakého zaobchádzania s poistencami a zdravotnými poisťovňami, ako aj z časovej, technickej a organizačnej kompatibility týchto pravidiel s mechanizmom mesačného prerozdelenia a ročného prerozdelenia. 

Zároveň v tejto súvislosti poukazujeme na - podľa nás - legislatívno-technicky nedokonalý návrh, keďže spolu s predloženým návrhom zavedenia tohto inštitútu, ktorého pravidlá prerozdeľovania majú byť ustanovené právnym predpisom nižšej právnej sily, nebol do medzirezortného pripomienkového konania návrh tohto predpisu predložený. Berúc do úvahy vyššie spomínané súvislosti, ZZP navrhuje prepracovať navrhovanú problematiku.

Obdobne ako u vyššie uvedených prípadov je ZZP nútené poukázať na tú skutočnosť, že MZ SR chce ním vydaným všeobecne záväzným predpisom stanovovať mechanizmus prerozdeľovania príspevku štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní za finančne náročnú zdravotnú starostlivosť, pričom ale samotné MZ SR je jediným akcionárom najväčšej zdravotnej poisťovne. Týmto postupom by sa podľa nás MZ SR dostalo do konfliktu záujmov.

Podľa čl. 40 Ústavy SR, na základe zdravotného poistenia majú občania právo na bezplatnú zdravotnú starostlivosť a na zdravotnícke pomôcky za podmienok, ktoré ustanoví zákon. Podľa čl. 51 ods. 1 Ústavy SR, domáhať sa práva uvedeného okrem iného v čl. 40 Ústavy SR možno len v medziach zákonov, ktoré toto ustanovenie vykoná. Podľa čl. 13 ods. 2 Ústavy SR medze základných práv a slobôd možno upraviť za podmienok ustanovených touto ústavou len zákonom. To znamená, že úprava systému verejného zdravotného poistenia musí byť zákonná, a nie podzákonná. Navrhovanej úprava prerozdelenia príjmov z príspevkov štátu nemá určené presné pravidlá a bude do značnej miery závisieť práve od podzákonnej úpravy. 

Na záver upozorňujeme, že príspevok štátu na nákladnú starostlivosť alebo inú finančne náročnú zdravotnú starostlivosť je podľa nášho názoru možné posudzovať aj ako štátnu pomoc podľa čl. 87 a nasl. Zmluvy o ES.

Podľa čl. 87 ods. 1 Zmluvy o ES sú podpory poskytované v akejkoľvek forme štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktoré narušujú alebo môžu narušiť hospodársku súťaž tým, že zvýhodňujú určité podniky alebo určité odvetvia výroby, pokiaľ ovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi, nezlučiteľné so spoločným trhom (teda zakázané), pokiaľ neustanovuje zmluva inak. Podnikom na účely citovaného ustanovenia sú aj zdravotné poisťovne.

Poukazujúc na uvedené skutočnosti preto ZZP nie je a priori proti navrhovanému príspevku štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní, avšak bez poznania aspoň základných rámcových pravidiel fungovania navrhovaného mechanizmu nie je možné k nemu z našej strany zaujať jednoznačné stanovisko.

Túto pripomienku ZZP považuje za ZÁSADNÚ.

5.	
               ZZP predkladá námietky aj voči ďalším bodom  návrhu zákona, ktoré podľa nášho názoru predstavujú ďalšie obmedzenia pre činnosť zdravotných poisťovní. Za takéto body považujeme najmä body 44 a 45 návrhu zákona. Podľa predkladateľa „mohli zdravotné poisťovne, v ktorých štát nemal majetkovú účasť  realizovať mandátnu správu pohľadávok plne v súlade  s Obchodným zákonníkom a obmedzenia sa týkali iba zdravotných poisťovní, v ktorých mal majetkovú účasť štát“. Predkladateľ ďalej zdôrazňuje, že „uvedenou právnou úpravou sa tento duálny prístup odstráni a zdravotné poisťovne ako subjekty verejnej správy hospodáriace s verejnými financiami si budú rovné  vo svojich právach“.  Obdobne MZ SR ako predkladateľ návrhu zákona zastáva názor, že navrhované zmeny sú „v záujme zachovania rovnoprávneho postavenia zdravotných poisťovní ako subjektov verejnej správy, založených na vykonávanie verejného zdravotného poistenia“. ZZP je presvedčené, že názor predkladateľa o potrebe vykonať opatrenia v záujme zachovania „rovnoprávneho postavenia zdravotných poisťovní ako subjektov verejnej správy“ je nesprávny. Zdravotné poisťovne podľa nášho názoru nie sú subjektom verejnej správy, ale sú akciovými spoločnosťami zapísanými do obchodného registra, ktoré na základe ÚDZS udeleného povolenia vykonávajú verejné zdravotné poistenie.
Navrhované zmeny by znamenali, že pohľadávky zdravotných poisťovní, u ktorých ako ich akcionár nevystupuje štát prostredníctvom príslušného orgánu štátnej správy, t.j. pohľadávky súkromných zdravotných poisťovní by mohli spravovať alebo nadobúdať výhradne len subjekty so 100% majetkovou účasťou štátu. Podľa nášho názoru predstavujú navrhované zmeny neodôvodnený hrubý zásah do vlastníckeho práva garantovaného Ústavou SR.
	
	ZZP preto s navrhovanými zmenami nesúhlasí.
Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

6.	
               Návrh zákona predložený do medzirezortného pripomienkového konania sa tiež z hľadiska svojho obsahu dotýka úpravy výdavkov na prevádzkovú činnosť zdravotných poisťovní. Podľa predkladateľa navrhovanými zmenami „ide o spresnenie, čo nie je uhrádzané z výdavkov na prevádzkové činnosti zdravotnej poisťovne“. Predkladateľ zároveň do § 6a ods. 3 dopĺňajú nové písmená „h“ a „i“, keďže ako uvádza predkladateľ „tieto výdavky poisťovni vznikajú v  súvislosti s výkonom zdravotného poistenia a netýkajú sa prevádzky zdravotnej poisťovne“.  Predložený návrh podľa nášho názoru fakticky zmenšuje negatívny dopad ustanovenia zákona č. 581/2004 Z.z. o limitovaní prevádzkových výdavkov. Uvedené môže potom viesť k tomu, že sankcie ukladané zo strany ÚDZS zdravotným poisťovniam nebudú uhrádzané z prevádzkových nákladov, ale zo zdrojov určených na financovanie zdravotnej starostlivosti.

7.	
               ZZP poukazuje aj na ďalší okruh zmien, ktoré MZ SR predložený návrh zákona prináša, a to zmeny v oblasti úpravy technických rezerv zdravotnej poisťovne, pričom z navrhovaným zmien vyplýva, že pri tvorbe svojich technických rezerv budú zdravotné poisťovne vychádzať z právnej úpravy obsiahnutej v osobitnom právnom predpise. Navrhované zmeny považujeme z pohľadu činnosti zdravotnej poisťovne za zmeny, ktoré by sa výraznejšie nemali dotknúť zdravotných poisťovní pokiaľ ide o oblasť tvorby technických rezerv, t.j. rezerv, ktoré si každá zdravotná poisťovňa vytvára za účelom úhrady jej známych záväzkov, ktoré sa stanú splatnými v budúcnosti.

Záverom sa ZZP nemôže ubrániť názoru, že zmeny  navrhnuté predkladateľom  a zdôraznené v našom stanovisku smerujú k naplneniu úlohy uloženej ministrovi zdravotníctva uznesením vlády č. 462 z 23.05.2007, a to dosiahnuť „maximálne využitie finančných prostriedkov“ z verejného zdravotného poistenia takými legislatívnymi, inštitucionálnymi a ekonomickými nástrojmi, ktoré budú postupne viesť k vytvoreniu jednej verejnoprávnej zdravotnej poisťovne.

PRIPOMIENKY K JEDNOTLIVÝM USTANOVENIAM ČL. I NÁVRHU ZÁKONA

Pripomienky k bodu 1 návrhu zákona

Navrhované znenie:       Bod 1. navrhujeme vypustiť.

Odôvodnenie:	Zo súčasného znenia § 6 ods. 1 písm. d) zákona č. 581/2004 Z.z. jednoznačne vyplýva, že zdravotná poisťovňa na ÚDZS uplatňuje nárok na úhradu za zdravotnú starostlivosť a služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti, ktorý jej vyplýva z osobitného predpisu, t.j. zo zákona č. 580/2004 Z.z. Vypustením pojmu „na úrade“ z predmetného ustanovenia by došlo k situácii, kedy by nebolo jednoznačne zrejmé, kde môže zdravotná poisťovňa uplatniť svoj zákonný nárok na úhradu za zdravotnú starostlivosť a služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti. ZZP si uvedomuje, že ZP svoj nárok môžu resp. by mohli uplatniť na ÚDZS alebo na príslušnom súde, avšak súčasné znenie § 6 ods. 1 zákona č. 581/2004 Z.z. považujeme za vyhovujúce.

Pripomienky k bodu 7 návrhu zákona

Odôvodnenie:	Zastávame názor, že navrhované ustanovenie by z hľadiska jeho obsahu bolo potrebné doplniť nie do § 7 zákona č. 581/2004 Z.z., ale do zákona č. 578/2004 Z.z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 578/2004 Z.z.“). Vloženie predmetného ustanovenia do § 7 zákona č. 581/2004 Z.z. považujeme z obsahového hľadiska za nevhodné. Navrhujeme preto vloženie tohto ustanovenia do § 79 zákona č. 578/2004 Z.z., a to ako nový odsek 5. Zároveň sme toho názoru, že ustanovenie § 79 zákona č. 578/2004 Z.z. by bolo potrebné doplniť o ďalšie dva odseky, t.j. o nový odsek 6 a 7 v znení:

(6) Poskytovateľ, ktorý je držiteľom povolenia na prevádzkovanie ambulancie záchrannej zdravotnej služby, je povinný mať uzatvorenú zmluvu o poskytovaní zdravotnej starostlivosti11) s každou zdravotnou poisťovňou.
(7)  Poskytovateľ, ktorý je zaradený do pevnej alebo koncovej siete (§ 5) je povinný mať uzatvorenú zmluvu o poskytovaní zdravotnej starostlivosti11) s každou zdravotnou poisťovňou.“

Poznámka pod čiarou k odkazu 55a) znie:
„55a) § 7 ods. 1 písm. a) prvý bod a § 8 ods. 2 zákona č. 576/2004 Z.z. v znení zákona č. 660/2005 Z.z.“

Doterajší odsek 5 sa označuje ako odsek 8.

Navrhované odôvodnenie do dôvodovej správy: Zdravotné poisťovne sú povinné mať uzatvorené zmluvy o poskytovaní zdravotnej starostlivosti s poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti zaradenými v koncovej, resp. v pevnej sieti. ZZP navrhované zmeny ukladajú rovnakú zákonnú povinnosť aj poskytovateľom zdravotnej starostlivosti. Povinnosť (mať uzatvorenú zmluvu o poskytovaní zdravotnej starostlivosti s každou zdravotnou poisťovňou) sa ukladá vyššie uvedenými legislatívnymi návrhmi aj poskytovateľom všeobecnej ambulantnej starostlivosti, ako aj držiteľom povolenia na prevádzkovanie ambulancie záchrannej zdravotnej služby. Rovnaká povinnosť by sa v prípade prijatia navrhovaných zmien dotýkala aj poskytovateľov zdravotnej starostlivosti zaradených do pevnej alebo koncovej siete, a to za podmienky, že majú uzatvorenú zmluvu o poskytovaní zdravotnej starostlivosti aspoň s jednám poistencov príslušnej zdravotnej poisťovne.

	Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 8 návrhu zákona

Navrhované znenie:	Navrhovanú zmenu navrhujeme presunúť z hľadiska jej obsahu do § 7 ods. 17 a ods. 18 zákona č. 581/2004 Z.z.

Odôvodnenie:	Ustanovenia § 7 ods. 17 a ods. 18 zákona č. 581/2004 Z.z. jednoznačne stanovujú, na ktoré zmluvy uzatvorené medzi zdravotnou poisťovňou a poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti sa § 7 ods. 4 uvedeného zákona nevzťahuje. Z tohto dôvodu preto považuje ZZP za vhodnejšie navrhovaný text doplniť do týchto ustanovení, a nie na koniec ods. 4 bod b).

Pripomienky  k bodu 13 návrhu zákona

Navrhované znenie:	Bod 13 návrhu zákona navrhuje ZZP vypustiť.

Odôvodnenie:	Nesúhlasíme, aby zdravotná poisťovňa, u ktorej štát nevystupuje ako jej akcionár, predkladala vláde SR na schválenie návrh svojho rozpočtu. Navrhovanú zmenu, kedy by vláda SR schvaľovala rozpočty súkromných spoločností považuje ZZP za neprijateľný zásah do súkromného podnikania, za zásah, ktorý je v rozpore so základnými pravidlami a zásadami vlastníctva a vlastníckeho práva, ktoré je garantované Ústavou SR a samozrejme za zásah, ktorý je v príkrom rozpore so zásadou právneho štátu. Zastávame v tejto súvislosti názor, že verejnosť, na ktorú sa predkladateľ návrhu zákona odvoláva, má informácie o rozpočtoch a obchodno–finančných plánoch zdravotných poisťovní a preto v tejto súvislosti prijať záver, že rozpočty zdravotných poisťovní sú aj v súčasnosti pod verejnou kontrolou. Predložený návrh zákona berie predstavenstvu zdravotnej poisťovne ako štatutárnemu orgánu akciovej spoločnosti jeden zo základných ekonomických nástrojov obchodného vedenia spoločnosti. Zdôrazňujeme, že vláda SR chce schvaľovať rozpočty súkromných zdravotných poisťovní, v ktorých nevykonáva žiadne akcionárske práva, pričom za jeho realizáciu nebude niesť žiadnu zodpovednosť. 

Predmetný návrh je v praxi veľmi ťažko aplikovateľný. Nevieme si v praxi predstaviť, na základe akého právneho titulu by vláda SR ukladala štatutárnemu orgánu akciovej spoločnosti (zdravotnej poisťovne), u ktorej nevystupuje žiaden ústredný orgán štátnej správy ako jej akcionár povinnosť prepracovať jej rozpočet a tento následne opätovne predložiť vláde SR na schválenie, resp. aké dôsledky by pre hospodárenie zdravotnej poisťovne vyplývali z toho, ak by vláda SR vyslovila svoj nesúhlas s predloženým návrhom rozpočtu zdravotnej poisťovne. 

Schvaľovaním rozpočtov všetkých zdravotných poisťovní by sa vláda SR zároveň dostala do konfliktu záujmov, keďže v dvoch zdravotných poisťovniach a to vo VšZP a v  SZP vykonávajú akcionárske práva Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky, Ministerstvo obrany Slovenskej republiky, Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky a Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky. Z uvedeného by potom vyplývalo, že vláda SR a prostredníctvom nej akcionári dvoch zdravotných poisťovní by schvaľovali rozpočty svojich konkurentov. 

Opätovne v tejto súvislosti preto zdôrazňujeme, že zdravotné poisťovne sú podľa zákona č. 581/2004 Z.z. akciovými spoločnosťami a samotnú akciovú spoločnosť je možno považovať za podnikateľský subjekt s precíznou právnou úpravou s prehľadne definovanými a kontrolovateľnými vlastníckymi vzťahmi, riadiacimi a kontrolnými orgánmi. 

ZZP preto s navrhovanými zmenami nesúhlasí.
Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 14 návrhu zákona

Navrhované znenie:	Bod 14 návrhu zákona navrhuje ZZP vypustiť.

Odôvodnenie:	Návrh zákona presúva definovanie minimálnej miery platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne zo zákona č. 581/2004 Z.z. na právny predpis nižšej právnej sily, a to na vyhlášku, ktorú by vydalo MZ SR. Spôsob, kedy by minimálna miera platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne bola určovaná podzákonným právnym predpisom, sa podľa názoru ZZP dostáva do rozporu s ustanoveniami Ústavy SR, konkrétne s jej čl. 35 ods. 2 Ústavy SR, ako aj z čl. 40 Ústavy SR. Domnievame sa, že otázka minimálnej platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne je otázkou z oblasti podmienok činnosti zdravotnej poisťovne a preto musí byť definovaná zákonom a nie vyhláškou vydanou MZ SR. 

Zároveň je potrené poukázať na zásadný konflikt záujmov, v ktorom by v takomto prípade vystupovalo MZ SR, keďže na jednej strane by MZ SR vystupovalo ako normotvorca a zároveň na druhej strane ako akcionár zdravotnej poisťovne, t.j. akcionár subjektu, pre ktorý má ako normotvorca stanoviť pravidlá. 

Výhrady má ZZP aj k zámeru predkladateľa návrhom zákona zmeniť obligatórne zrušenie povolenia na výkon činnosti z titulu, že zdravotná poisťovňa nemá zabezpečenú minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti, na fakultatívnu možnosť. 

Navrhovaná zmena by znamenala, že bude závisieť od voľnej úvahy ÚDZS, či v prípade, že zdravotná poisťovňa nemá zabezpečenú minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti, uplatní voči nej ako sankciu zrušenie povolenia na výkon jej činnosti alebo nie.  MZ SR navrhovanú zmenu považuje ZZP za neodôvodnenú úľavu voči zdravotným poisťovniam. 

Podľa názoru ZZP sa však predložený návrh zákona odkláňa od zákona o poisťovníctve, na ktorý sa predkladateľ pri svojom návrhu odvoláva, a to tak obsahom, ako aj svojou koncepciou.  Navrhované znenie § 14 ods. 1 zákona č. 581/2004 Z.z. nie je podľa nášho názoru obdobným ustanovením k ustanoveniu § 34 ods. 1 zákona o poisťovníctve. Predložený návrh zákona z ustanovenia § 14 ods. 1 zákona č. 581/2004 Z.z. vypúšťa dôležité slovné spojenie „vlastnými zdrojmi“ a v podstate ponecháva na rozhodnutie MZ SR, aby vo forme vyhlášky, t.j. podzákonného právneho predpisu stanovilo, či vlastné zdroje budú vôbec zahrnuté do výpočtu platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne. Navrhovanú právnu úpravu preto považujeme za jednoznačný odklon od právnej úpravy obsiahnutej v zákone o poisťovníctve. Zákon o poisťovníctve vo svojom ustanovení § 34 umožňuje Národnej banke Slovenska (ďalej len „NBS“) opatrením upravovať výpočet platobnej schopnosti poisťovne, ale bez zmeny podstaty tohto výpočtu, kde ide o súčet vlastných zdrojov poisťovne, ako aj určovať požadovanú minimálnu mieru platobnej schopnosti poisťovne, kedy ale musí prihliadnuť na rozsah poisťovacej činnosti, ktorú príslušná poisťovňa vykonáva.

Opätovne zdôrazňujeme náš vyššie prezentovaný názor, že minimálna miera platobnej schopnosti zdravotnej poisťovne by mala byť stanovená zákonom a nie vyhláškou, pričom znenie tejto vyhlášky ani nebolo predkladateľom predložené. V konečnom dôsledku predložený návrh znamená výrazné zmäkčenie pravidiel pre prípadne neefektívne fungujúcu zdravotnú poisťovňu. Zároveň je ZZP toho názoru, že navrhované zmeny so sebou môžu priniesť stav právnej neistoty, keďže zdravotné poisťovne pôsobiace v oblasti verejného zdravotného poistenia nebudú vedieť, podľa akých podmienok dlhodobejšieho charakteru majú vykonávať svoju činnosť, čo je v rozpore s požiadavkou  právneho štátu a právnej istoty, ktorá jednoznačne vyplýva z ustanovenia čl. 1 ods. 1 Ústavy SR.

ZZP preto s navrhovanými zmenami nesúhlasí.
Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 17 návrhu zákona

Navrhované znenie:	Bod 17 návrhu zákona navrhujeme vypustiť.

Odôvodnenie:	MZ SR prostredníctvom tohto bodu návrhu zákona vypúšťa z pôsobnosti ÚDZS oprávnenie vydávať rozhodnutia vo veciach prerozdelenia poistného podľa osobitného predpisu, t.j. navrhuje, aby právomoc prerozdeľovať poistné prešla UDZS ako nezávislého a nestranného orgánu dohľadu nad verejným zdravotným poistením na MZ SR. Predkladateľ ale ponecháva centrálny register poistencov a teda klientov zdravotných poisťovní v pôsobnosti ÚDZS. V dôsledku tohto závažného nedostatku by následne MZ SR nemalo k dispozícií žiadne relevantné nástroje, prostredníctvom ktorých by mohlo verifikovať údaje, z ktorých sa pri prerozdeľovaní poistného vychádza.

Vzhľadom na uvedený nedostatok by potom mohlo dôjsť k prerozdeleniu poistného na verejné zdravotné poistenie na základe skreslených, neoverených informácií. Zastávame v súvislosti s navrhovanou zmenou taktiež názor, že takáto zmena so sebou prináša prvky netransparentnosti, a to z nižšie uvedených dôvodov. 

Je potrebné vziať do úvahy, že MZ SR je nepriamo účastníkom trhu zdravotného poistenia, a to cez VšZP, u ktorej vykonáva ako jediný 100% akcionár svoje akcionárske práva. Takouto zmenou by potom MZ SR ako akcionár VšZP vydávalo rozhodnutia vo veci prerozdeľovania poistného na verejné zdravotné poistenie a zároveň by celý proces ako akcionár najväčšej zdravotnej poisťovne riadilo. Z uvedeného potom vyplýva podľa nášho názoru konflikt záujmov na strane MZ SR Navrhovanou zmenou by podľa názoru ZZP  dochádzalo k nevhodnému oslabovaniu postavenia ÚDZS ako nestranného a nezávislého orgánu vykonávajúceho dohľad nad verejným zdravotným poistením.

	ZZP s navrhovanými zmenami preto  nesúhlasí.
Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 19 návrhu zákona

Navrhované znenie:	Bod 19 návrhu zákona navrhujeme vypustiť.

Odôvodnenie:	Pripomienky ZZP k bodu 19 návrhu zákona sú totožné s našimi pripomienkami uvedenými vyššie k bodu 17 návrhu zákona.

Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 26 návrhu zákona

Navrhované znenie:	Bod 26. návrhu zákona, podľa ktorého by sa z ustanovenia § 20a ods. 1 vypustili písm. d) a e), navrhujeme vypustiť.

Odôvodnenie:	ZZP zastáva názor, že vypustením zákonnej podmienky, kedy zamestnanec ÚDZS nesmie byť zároveň zamestnancom držiteľa povolenia na poskytovanie zdravotnej starostlivosti, ako aj vykonávať lekársku posudkovú činnosť, by mohlo dôjsť k situácii, kedy by sa zamestnanec ÚDZS mohol dostať do konfliktu záujmov, nakoľko by zároveň mohol byť v zamestnaneckom pomere k poskytovateľovi zdravotnej starostlivosti, resp. by vykonával lekársku posudkovú činnosť. Takýto konflikt záujmov by potom v konečnom dôsledku mal dopad na kvalitu činnosti samotného ÚDZS ako nezávislého a nestranného orgánu vykonávajúceho dohľad nad poskytovaním zdravotnej starostlivosti, resp. mohol by vyvolávať otázky o jeho objektívnosti pri výkone tohto dohľadu.

Pripomienky k bodu 28 návrhu zákona

Navrhované znenie:	Bod 28 návrhu zákona navrhujeme vypustiť.

Odôvodnenie:	ZZP má výhrady zásadného charakteru k zámeru predkladateľa zmeniť obligatórne zrušenie povolenia na výkon činnosti z titulu, že zdravotná poisťovňa nemá zabezpečenú minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti, na fakultatívnu možnosť. Navrhovaná zmena by potom znamenala, že bude závisieť od voľnej úvahy ÚDZS, či v prípade, že zdravotná poisťovňa nemá zabezpečenú minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti, uplatní voči nej ako sankciu zrušenie povolenia na výkon jej činnosti alebo nie.  MZ SR navrhovanú zmenu považuje ZZP za neodôvodnenú úľavu voči zdravotným poisťovniam, pokiaľ ide o ich povinnosť zabezpečovať svoju platobnú schopnosť. súčasnú zákonnú úpravu, kedy môže ÚDZS odňať zdravotnej poisťovni povolenia na výkon verejného zdravotného poistenia za dostatočnú a plne vyhovujúcu. Súčasná zákonná úprava obsiahnutá v § 39 ods. 1 písm. f) zákona č. 581/2004 Z.z. predstavuje obligatórny dôvod zrušenia povolenia zdravotnej poisťovni na výkon verejného zdravotného poistenia v prípade, ak zdravotná poisťovňa nemá zabezpečenú minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti počas štyroch za sebou nasledujúcich mesiacov. Navrhovaná zmena môže v konečnom dôsledku so sebou priniesť nestabilitu do celého systému verejného zdravotného poistenia.

ZZP s navrhovaným bodom 28 návrhu zákona nesúhlasí.
Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 29 návrhu zákona

Navrhované znenie:	Bod 29 návrhu zákona navrhujeme vypustiť.

Odôvodnenie:	Obdobne, ako uvádzame vyššie, by navrhovaná zmena znamenala, že bude závisieť od voľnej úvahy ÚDZS, či v prípade že zdravotná poisťovňa nemá zabezpečenú minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti uplatní voči nej ako sankciu zrušenie povolenia na výkon jej činnosti alebo nie.  Podľa nášho názoru sa navrhovanými zmenami môžu vniesť do systému verejného zdravotného poistenia a v ňom pôsobiace subjekty neželané prvky nestability a právnej neistoty. Na rozdiel od súčasnej zákonnej úpravy, kedy UDZS musel zo zákonna zrušiť zdravotnej poisťovni povolenie na výkon verejného zdravotného poistenia, ak zdravotná poisťovňa 4 mesiace za sebou nesplnila podmienku minimálnej miery platobnej schopnosti, na základe predloženého návrhu už povolenie z dôvodu porušovania plnenia minimálnej miery platobnej schopnosti v tomto kvalifikovanom prípade (4 mesiace neplnenia platobnej schopnosti) zdravotnej poisťovni už ÚDZS zrušiť nebude musieť. Povolenie na výkon verejného zdravotného poistenia bude môcť ÚDZS zrušiť podľa navrhovaného § 39 ods. 2 písm. a) kedykoľvek, keď zdravotná poisťovňa nebude mať „zabezpečenú minimálnu mieru svojej platobnej schopnosti podľa § 14 ods. 1“., t.j. jeden mesiac alebo v najhoršom prípade jeden deň pri porušení povinnosti plniť minimálnu mieru platobnej schopnosti zo strany zdravotnej posiťovni. Uvedená skutočnosť následne potom bude dôvodom na zrušenie povolenia, a to v podstate len na základe uváženia UDZS. Z týchto dôvodom preto navrhujeme vypustenie bodu 29 návrhu zákona.
                                             ZZP  zároveň v tejto súvislosti upozorňuje, že predkladateľom  
                                             navrhované znenie § 14 ods. 1 zákona č. 581/2004 Z.z. už nebude poznať   
                                             pojem „minimálna miera platobnej schopnosti“, ktorej porušenie sa má 
                                             podľa tým istým predkladateľom navrhovaného znenia § 39 ods. 2 písm. 
a)	zákona č. 581/2004 Z.z. sankcionovať. Zároveň zákon č. 581/2004
Z.z. v prípade prijatia navrhovaných zmien nebude výslovne upravovať, že by v súvislosti s kategóriou „platobnej schopnosti“ mala mať zdravotná poisťovňa akékoľvek povinnosti. Pritom sankcia (zrušenia povolenia) predstavuje pojmovo negatívny následok za porušenie povinnosti zo strany zdravotnej poisťovne, avšak konkrétny obsah povinnosti zdravotnej poisťovne, pokiaľ ide o jej platobnú schopnosť, má podľa predkladateľa upravovať ním vydaná vyhláška. 
Podľa nášho názoru vzhľadom na charakter zmien navrhovaných MZ SR nie je možné súhlasiť s odôvodnením uvedeným v dôvodovej správe k návrhu zákona, podľa ktorej ide len o legislatívno-technickú zmenu súvisiacu so zmenami uvedenými v bode 14 návrhu zákona.

	S navrhovanými zmenami preto ZZP  nesúhlasí.
Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 44 návrhu zákona

Navrhované znenie:	Bod 44 návrhu zákona navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie:	ZZP je presvedčené o tom, že názor predkladateľa o potrebe vykonať opatrenia v záujme zachovania „rovnoprávneho postavenia zdravotných poisťovní ako subjektov verejnej správy“, je nesprávny. Zdravotné poisťovne podľa nášho názoru nie sú subjektom verejnej správy, ale sú akciovými spoločnosťami zapísanými do obchodného registra, ktoré na základe ÚDZS udeleného povolenia vykonávajú verejné zdravotné poistenie. Navrhované zmeny by znamenali, že pohľadávky zdravotných poisťovní, u ktorých ako ich akcionár nevystupuje štát prostredníctvom príslušného orgánu štátnej správy, t.j. pohľadávky súkromných zdravotných poisťovní by mohli spravovať výhradne len subjekty so 100% majetkovou účasťou štátu. Podľa nášho názoru predstavujú navrhované zmeny neodôvodnený hrubý zásah do vlastníckeho práva garantovaného Ústavou SR.
	
	ZZP preto  s navrhovanými zmenami nesúhlasí.
Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 45 návrhu zákona

Navrhované znenie:	Bod 45 návrhu zákona navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie:	Rovnako ako vo vyššie uvedenom prípade zastáva ZZP názor, že predmetným návrhom dochádza k obmedzovaniu činnosti zdravotnej poisťovne ako akciovej spoločnosti pri správe jej pohľadávok. Navrhovaná zmena by znamenala, že pohľadávky súkromných zdravotných poisťovní by mohli nadobúdať výhradne len subjekty so 100% majetkovou účasťou štátu. Podľa nášho názoru predstavuje navrhovaná zmena neodôvodnený hrubý zásah do vlastníckeho práva.
	
	ZZP s navrhovanými zmenami nesúhlasí.
Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

PRIPOMIENKY JEDNOTLIVÝM BODOM ČL. II NÁVRHU ZÁKONA

Pripomienky k bodu 3 návrhu zákona

Navrhované znenie.	Bod 3 čl. II návrhu zákona navrhujeme vypustiť a ponechať ustanovenie § 27 ods. 2 v danej časti v pôvodnom znení

Odôvodnenie:	MZ SR prostredníctvom navrhovaných zmien sleduje presun pôsobnosti a teda aj právomocí v oblasti prerozdelenia poistného z UDZS ako nezávislého a nestranného orgánu dohľadu nad verejným zdravotným poistením na MZ SR. Obdobne ako vo vyššie uvedených prípadoch poukazujeme, že MZ SR je nepriamo účastníkom trhu zdravotného poistenia, a to cez VšZP, u ktorej vykonáva ako jediný 100% akcionár svoje akcionárske práva. Takouto zmenou by potom MZ SR ako akcionár VšZP vydávalo rozhodnutia vo veci prerozdeľovania poistného na verejné zdravotné poistenie a zároveň by celý proces ako akcionár najväčšej zdravotnej poisťovne riadilo. Z uvedeného potom vyplýva podľa nášho názoru konflikt záujmov na strane MZ SR .Navrhovanou zmenou by dochádzalo k nevhodnému oslabovaniu postavenia ÚDZS ako nestranného a nezávislého orgánu. 
	
	ZZP preto s navrhovanou zmenou nesúhlasí.
Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 4 návrhu zákona

Navrhované znenie:	Navrhovaný bod 4 čl. II návrhu zákona navrhujeme vypustiť.

Odôvodnenie:	Predmetným návrhom sa má miera prerozdeľovania poistného  z doterajších 85,5% predpísaného poistného zvýšiť na 95,5% predpísaného poistného. Zastávame názor, že takýto návrh môže so sebou priniesť pokles motivácie vyberať poistné u zdravotných poisťovní, čo v konečnom dôsledku môže smerovať k poklesu objem finančných zdrojov na financovanie zdravotnej starostlivosti. 

ZZP  preto s navrhovanou zmenou nesúhlasí.
Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 5 návrhu zákona

Navrhované znenie:	Bod 5 čl. II návrhu zákona navrhuje ZZP  vypustiť.	

Odôvodnenie:	MZ SR navrhnutá zmena súvisí s ďalšími zmenami obsiahnutými v predloženom návrhu zákona, prostredníctvom ktorých sa predkladateľ usiluje o presun pôsobnosti pri prerozdeľovaní poistného z UDZS na MZ SR. Opätovne poukazujeme, že MZ SR je nepriamo účastníkom trhu zdravotného poistenia, a to cez VšZP. Takouto zmenou by MZ SR ako jej akcionár  vydávalo rozhodnutia vo veci prerozdeľovania poistného na verejné zdravotné poistenie a zároveň by celý proces ako akcionár najväčšej zdravotnej poisťovne riadilo. Z uvedeného potom vyplýva podľa nášho názoru konflikt záujmov na strane MZ SR. 
	
	ZZP preto s navrhovanou zmenou nesúhlasí.
Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 6 návrhu zákona

Navrhované znenie:	Bod 6 čl. II návrhu zákona navrhujeme vypustiť.	

Odôvodnenie:	Naše pripomienky sú, pokiaľ ide o zdôvodnenie vypustenia bodu 6 čl. II návrhu zákona, rovnakého znenia, ako je odôvodnenie pripomienok k bodom 3  a 5 čl. II návrhu zákona.

	So zmenou navrhnutou v bode 6 čl. II návrhu zákona ZZP nesúhlasí.
Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 7 návrhu zákona

Navrhované znenie:	Bod 7 čl. II návrhu zákona navrhujeme vypustiť.	

Odôvodnenie:	Naše pripomienky sú, pokiaľ ide o zdôvodnenie vypustenia bodu 7 čl. II návrhu zákona, rovnakého znenia, ako je odôvodnenie pripomienok k bodom 3, 5 a 6 čl. II návrhu zákona.

So zmenou navrhnutou v bode 7 čl. II návrhu zákona ZZP  nesúhlasí.
Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 8 návrhu zákona

Navrhované znenie:	Navrhovaný bod 8 čl. II návrhu zákona navrhujeme vypustiť.

Odôvodnenie:	Naše pripomienky sú, pokiaľ ide o zdôvodnenie vypustenia bodu 8 čl. II návrhu zákona, rovnakého znenia, ako je odôvodnenie pripomienok k bodu 4 čl. II návrhu zákona.

So zmenou navrhnutou v bode 8 čl. II návrhu zákona ZZP  nesúhlasí.
Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky k bodu 9 návrhu zákona

Navrhované znenie:	Bod 9 čl. II návrhu zákona navrhujeme vypustiť.	

Odôvodnenie:	Pripomienky ZZP sú, pokiaľ ide o zdôvodnenie vypustenia bodu 9 čl. II návrhu zákona, rovnakého znenia, ako je odôvodnenie pripomienok k bodom 3 a 5 až 7 čl. II návrhu zákona. V súvislosti s navrhovanými zmenami si dovoľujeme predkladateľa predmetného návrhu zákona upozorniť na podľa nášho názoru ním opomenutú potrebu novelizácie ustanovenia § 27a ods. 10 zákona č. 580/2004 Z.z. Aj vzhľadom na uvedenú skutočnosť preto považujeme predložený návrh za nedokonalý z legislatívno-technického hľadiska. 

So zmenou navrhnutou v bode 9 čl. II návrhu zákona ZZP  nesúhlasí.
Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.

Pripomienky  k bodu 10 návrhu zákona

Navrhované znenie:        Akceptáciu nového §28a je možná za okolností, ak budú ustanovenia 
                                            nastavené pre všetky ZP sparavodlivo definovaním v zákone.

Odôvodnenie:	Uvedenú problematiku je podľa nášho názoru možné ale riešiť aj inými nástrojmi, ktoré sme uviedli v rámci našich všeobecných pripomienok, ako sú napr. zvýšenie výšky platby štátu za tzv. poistencov štátu na úroveň 5%, čo by viedlo k zvýšeniu objemu finančných zdrojov, za súčasného zavedenia systému prerozdeľovania nákladov na finančne náročnú zdravotnú starostlivosť obdobne, ako je to napr. v Českej republike alebo ako prirážku k poistnému za osoby, za ktoré platí poistné štát. Takéto poistné vrátane prirážky by sa platilo, prerozdeľovalo aj administrovalo rovnako ako poistné, ktoré platí štát, preto by nevznikali dodatočné povinnosti ani náklady spojené so samotným poskytnutím tohto príspevku. Výška príspevku štátu by bola daná výškou zdrojov, ktoré by štát mohol v štátnom rozpočte rozpočtovať pre rozpočtovú kapitolu ministerstva zdravotníctva. Príspevok by sa každoročne určoval v štátnom rozpočte vždy na príslušný rozpočtový rok a takýto príspevok by uhrádzal štát počas celého rozpočtového (t.j. kalendárneho) roka. Takto ponímaný koncept príspevku štátu na financovanie nákladnej zdravotnej starostlivosti je výhodný aj v tom, že z pohľadu štátu aj z pohľadu zdravotných poisťovní je ľahko rozpočtovateľný.

Podľa nášho názoru by mechanizmus prerozdelenia a hospodárenia s príspevkom štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní mal mať kritériá stanovené zákonom a nie právnym predpisom nižšej právnej sily, ako to navrhuje predkladateľ. 

Taktiež zastávame názor, že pravidlá, ktoré by určili mechanizmus dodatočného prerozdelenia príjmov zdravotných poisťovní z príspevku štátu na finančne náročnú zdravotnú starostlivosť, by mali vychádzať zo zachovania zásady rovnakého zaobchádzania s poistencami a zdravotnými poisťovňami, ako aj z časovej, technickej a organizačnej kompatibility týchto pravidiel s mechanizmom mesačného prerozdelenia a ročného prerozdelenia. 

Nakoľko pravidlá prerozdeľovania príspevku štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní majú byť ustanovené právnym predpisom nižšej právnej sily, avšak do medzirezortného pripomienkového konania nebol návrh tohto predpisu predložený, je pre ZZP ťažké zaujať k návrhu predkladateľa bez poznania bližších podmienok jednoznačný záver. Domnievame sa, že tieto „pravidlá“ by mali byť určené zákonom, a to aj vzhľadom na znenie Ústavy SR, konkrétne čl. 40 Ústavy SR, čl. 51 ods. 1 Ústavy SR a čl. 13 ods. 2 Ústavy SR. To znamená, že úprava systému verejného zdravotného poistenia musí byť zákonná, a nie podzákonná. 

Navrhovaná úprava prerozdelenia príjmov z príspevkov štátu bude, ako to vyplýva z predloženého návrhu zákona, do značnej miery závisieť práve od podzákonnej úpravy. 

Obdobne ako u vyššie uvedených prípadov sme zároveň nútený poukázať na tú skutočnosť, že MZ SR chce ním vydaným všeobecne záväzným predpisom stanovovať mechanizmus prerozdeľovania príspevku štátu na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní za finančne náročnú zdravotnú starostlivosť, pričom, ale samotné MZ SR je jediným akcionárom najväčšej zdravotnej poisťovne. Týmto postupom by sa podľa nás MZ SR dostalo do konfliktu záujmov.

Na záver opätovne upozorňujeme, že príspevok štátu na nákladnú starostlivosť alebo inú finančne náročnú zdravotnú starostlivosť je podľa nášho názoru možné posudzovať aj ako štátnu pomoc podľa čl. 87 a nasl. Zmluvy o ES.

Podľa čl. 87 ods. 1 Zmluvy o ES sú podpory poskytované v akejkoľvek forme štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktoré narušujú alebo môžu narušiť hospodársku súťaž tým, že zvýhodňujú určité podniky alebo určité odvetvia výroby, pokiaľ ovplyvňujú obchod medzi členskými štátmi, nezlučiteľné so spoločným trhom (teda zakázané), pokiaľ neustanovuje zmluva inak. Podnikom na účely citovaného ustanovenia sú aj zdravotné poisťovne.

Poukazujúc na uvedené skutočnosti preto ZZP nezaujíma k predloženému návrhu zaujať jednoznačné stanovisko avšak uvedené pripomienky považujeme za ZÁSADNÉ.

Pripomienky k bodu 11 návrhu zákona

Navrhované znenie:	„Pre rok 2009 je sadzba poistného pre štát za osoby uvedené v § 11 ods. 8 5% z vymeriavacieho základu.“

Odôvodnenie:	Svojim obsahom je navrhovaný § 31g v zásadnom rozpore s ods. 2 navrhovaného § 28a, podľa ktorého príjem z príspevku na  kompenzáciu zvýšených finančných rizík  zdravotných poisťovní nie je  poistné. V dôsledku uvedenej skutočnosti je potom poistné, ktoré štát uhrádza na verejné zdravotné poistenie za osoby uvedené v § 11 ods. 8 zákona č. 580/2004 Z.z., len 4,5%. Tým sa predložený návrh zákona dostáva zároveň do rozporu s programovým vyhlásením vlády SR, kde v časti „Zdravotníctvo“ vláda SR deklarovala, že zabezpečí zvýšenie finančných prostriedkov pre zdravotníctvo v roku 2007 cestou zvýšených platieb poistného za skupiny občanov, kde je platiteľom štát zo 4% priemernej mzdy na 5% priemernej mzdy.

Túto pripomienku považujeme za ZÁSADNÚ.
	
Z

Z

Z

Z

Z

Z

O

O

Z

O

Z

Z

Z

Z

O

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

Z

  Z

  Z

Z

Z

	
C

C

N

A

N

A

C

N

C

N

N

C

A

A

C

C

C

N

N

A

C

A

A

A

C

A

A

C

Text prepracovaný.

Text prepracovaný.

V zákone o rozpočtových pravidlách č.523/2004 Z.z. v znení neskorších predpisov sú zdravotné poisťovne explicitne definované ako subjekty verejnej správy, ktoré hospodária s verejnými prostriedkami. 
Vláda je povinná sledovať verejný záujem stanovený zákonom ako je dostupnosť, kvalitná zdravotná starostlivosť a finančná rovnováha verejného zdravotného poistenia.  Vláda predkladá do NR SR štátny rozpočet a zodpovedá sa za celý rozpočet  systému verejného zdravotného poistenia. Ten je  zložený  z dielčích rozpočtov jednotlivých zdravotných poisťovní – subjektov verejnej správy,  ku ktorým by logicky   mala mať možnosť  zaujať  rozhodujúce stanovisko.. Postavenie a hospodárenia zdravotných poisťovní v systéme verejného zdravotného poistenia  nemôže znamenať,  že len preto, že sú akciovými spoločnosťami  sú  komerčnými spoločnosťami  so všetkými atribútmi komerčných poisťovní, že odvedené poistné na verejné zdravotné poistenie stanovené presnou sadzbou  a vynutitelné zákonom sa stáva  majetkom akciových spoločnosti  s  nárokom  akcionárov  na  voľné použitie dosiahnutého zisku.   

Novelizačný bod vypustený.

Zdravotné poisťovne nevykonávajú hospodársku činnosť vo verejnom zdravotnom poistení, navrhovaná úprava zrovnoprávňuje nakladanie s pohľadávkami pre všetky zdravotné poisťovne.

Text prepracovaný.

Text prepracovaný.

Predkladateľ trvá na predloženom návrhu. Zdravotná poisťovňa  uplatnila svoj nárok na úhradu zdravotnej starostlivosti podľa § 9 ods. 7 písm. a) zákona vo väzbe na § 9 ods. 2 zákona č. 580/2004 Z. z. na ÚDZS, tento však nemal možnosť vydávať rozhodnutia v tejto veci. 

Novelizačný bod vypustený.

Predkladateľ trvá na navrhovanej formuláciii z dôvodu prehľadnosti.

V zákone o rozpočtových pravidlách č.523/2004 Z.z. v znení neskorších predpisov sú zdravotné poisťovne explicitne definované ako subjekty verejnej správy, ktoré hospodária s verejnými prostriedkami. 
Vláda je povinná sledovať verejný záujem stanovený zákonom ako je dostupnosť, kvalitná zdravotná starostlivosť a finančná rovnováha verejného zdravotného poistenia.  Vláda predkladá do NR SR štátny rozpočet a zodpovedá sa za celý rozpočet  systému verejného zdravotného poistenia. Ten je  zložený  z dielčích rozpočtov jednotlivých zdravotných poisťovní – subjektov verejnej správy,  ku ktorým by logicky   mala mať možnosť  zaujať  rozhodujúce stanovisko.. Postavenie a hospodárenia zdravotných poisťovní v systéme verejného zdravotného poistenia  nemôže znamenať,  že len preto, že sú akciovými spoločnosťami  sú  komerčnými spoločnosťami  so všetkými atribútmi komerčných poisťovní, že odvedené poistné na verejné zdravotné poistenie stanovené presnou sadzbou  a vynutitelné zákonom sa stáva  majetkom akciových spoločnosti  s  nárokom  akcionárov  na  voľné použitie dosiahnutého zisku.   

Text prepracovaný.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Text prepracovaný.

Text prepracovaný v zmysle pripomienky ministerstva financií.

Text prepracovaný v zmysle pripomienky ministerstva financií.

Zdravotné poisťovne nevykonávajú hospodársku činnosť vo verejnom zdravotnom poistení, navrhovaná úprava zrovnoprávňuje nakladanie s pohľadávkami pre všetky zdravotné poisťovne.

Zdravotné poisťovne nevykonávajú hospodársku činnosť vo verejnom zdravotnom poistení, navrhovaná úprava zrovnoprávňuje nakladanie s pohľadávkami pre všetky zdravotné poisťovne.

Novelizačný bod vypustený.

Text prepracovaný

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

 Text prepracovaný.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Text prepracovaný. 

	
Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  nebol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  nebol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  nebol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  nebol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  nebol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  bol odstránený.

Rozporové konanie sa uskutočnilo dňa 16. 9. 2008. Rozpor  nebol odstránený.
Subjekt trvá na sadzbe 5%.

	
Národná banka Slovenska	bod 8
1. K bodu 8 /§ 7 ods.4 bod b)/ 
Slová „dopĺňa text“ je potrebné nahradiť slovami „pripájajú tieto slová“. 
bod 9
2. K bodu 9 /§ 7 ods.5 písm. f)/ 
V úvodnej vete je potrebné vypustiť slovo „o“ a slová „nasledovného znenia“ nahradiť slovami „ktoré znie“. 
bod 14
3. K bodu 14 /§ 14 ods. 1/ 
V ustanovení je potrebné vypustiť dvojbodku. 
bod 18
4. K bodu 18 /§ 18 ods.1 písm. b) bod 3/ 
Slovo „paragraf“ je potrebné nahradiť symbolom „§“. 
bod 21
5. K bodu 21 /§20 ods.1 písm. e) bod 3/  
Slová „centrálny zoznam platiteľov poistného ďalej obsahuje“ odporúčame vypustiť z  dôvodu nadbytočnosti.  
	 
6. K bodu 21 /§ 18 ods. 1 písm. e) bod 5/ 
Slová „odbor(y)“ a „rok(y)“ odporúčame primerane upraviť bez použitia zátvoriek. 
 
7. K bodu 21 /poznámky pod čiarou/ 
Upozorňujeme na legislatívnu skutočnosť, že nepôjde o poznámky pod čiarou k bodu 21, ale ku konkrétnym paragrafom. Zároveň je potrebné poznámky očíslovať. 
bod 22
8. K bodu 22 /§ 20ods.1 písm. i)/ 
Odkaz na zákon č. 131/2002 Z. z. je potrebné riešiť formou  poznámky pod čiarou. 
bod 25
9. K bodu 25  
Slovo „dopĺňajú“ je potrebné nahradiť slovom „pripájajú“. 
bod 31
10. K bodu 31 
Platí naša pripomienka 4. 
bod 32,33,35,42
11. K bodom 32,33,35,42 
Slová “s nasledovným znením“ je potrebné nahradiť slovami „ktoré znie“ v primeranom tvare. V bode 33 je potrebné rozpísať skratku „písm.“ a v bode 42 vypustiť v úvodnej vete slovo „paragrafy“. 
 
12. K bodu 42 /§ 48b / 
Slovo „úrad“ je potrebné písať s veľkým písmenom, nakoľko ide o názov inštitúcie. 
 
13. K bodu 42 /§ 48c ods.2 písm. a) a e)/ 
Odkazy na poznámky pod čiarou a samotné poznámky pod čiarou treba upraviť v zmysle legislatívnych pravidiel. 
 
14. Upozorňujeme na skutočnosť, že prijatie zákona v predloženej podobe, predovšetkým zvýšenie solidarity medzi poisťovňami zvýšením základu na prerozdeľovanie vybraného poistného môže viesť k zníženiu efektívnosti výberu poistného. Považujeme zároveň za neefektívny a nedostatočne zdôvodnený-rozanalyzovaný návrh, aby výkon prerozdeľovania poistného na verejné zdravotné poistenie prešiel z nezávislého Úradu pre dohľad nad zdravotným poistením na Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky ktoré je zároveň akcionárom jednej z poisťovní. 
 
15. K Čl. II body 3 až 10 
Po prijatí predmetných ustanovení obsiahnutých v týchto bodoch nie je zrejmé ako bude ďalej fungovať súbežne systém súkromných zdravotných poisťovní, keď 95% poistného bude prerozdeľovať Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky a návrh zákona tiež zavádza príspevok na kompenzáciu rizík zdravotných poisťovní. 
 
	O

O

O

O

O

O

O

O

  O

  O

  O

  O

  O

  O

  O

	A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

C
	Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Poznámky pod čiarou vypustené.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Text upravený.

Novelizačný bod vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Prerozdeľovanie poistného ostáva v pôsobnosti ÚDZS. 

Prerozdeľovanie poistného ostáva v pôsobnosti ÚDZS, príspevok štátu na kompenzáciu rizík bol vypustený.
		
Bratislavský samosprávny kraj	K čl. I bod 7 (§ 7 ods. 4):
Navrhujeme vypustiť. 
 
Odôvodnenie: 
Navrhovaná povinnosť poskytovateľa všeobecnej ambulantnej zdravotnej starostlivosti uzatvoriť zmluvu o poskytovaní zdravotnej starostlivosti s každou zdravotnou poisťovňou, ak má uzatvorenú dohodu o poskytovaní všeobecnej ambu¬lantnej zdravotnej starostlivosti najmenej s jedným jej poistencom, znevýhodňuje všeobecných lekárov tým, že ich núti podpísať zmluvu so zdravotnou poisťovňou aj vtedy, ak zmluva, alebo aj len niektorá jej časť je pre poskytovateľa všeobecnej ambulantnej zdravotnej starostlivosti nevýhodná. Podľa novonavrhovaného ustano¬venia odseku 4 § 7 v prípade rajónneho pacienta by lekár nemohol odmietnuť podpísanie dohody o poskytovaní zdravotnej starostlivosti a teda bol by nútený podpísať aj dohodu s poisťovňou, s ktorou doteraz nemal uzatvorenú zmluvu. Za súčasného systému zdravotného poistenia, keď jeho základným princípom je využívanie konkurencie ako nástroja regulácie záujmu poistencov o správu ich poistných súm určitou konkrétnou zdravotnou poisťovňou, a to aj v prípade zákonného zdravotného poistenia, nemožno navrhované ustanovenie chápať inak, ako prelom zásady, na ktorej je systém zdravotného poistenia založený a tým i narušenie celého systému zdravotného poistenia. Navrhované ustanovenie by bolo možné logicky uplatniť, ak by došlo k zmene systému zdravotného poistenia napríklad stanovením iba jednej zdravotnej poisťovne spravujúcej poistné sumy z povinného zdravotného poistenia. 
	Z	A	Novelizačný bod vypustený.
		
Sociálna poisťovňa

	K Čl. II - nad rámec novely k § 29b ods. 6 :
Uplatňujeme pripomienku na úpravu § 29b ods. 6. V skupine údajov, ktoré by Sociálna poisťovňa podľa tohto ustanovenia mala poskytnúť Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou (ďalej len "úrad") sú aj údaje, ktoré Sociálna poisťovňa neeviduje vo svojom informačnom systéme a preto ich nemôže úradu poskytnúť. Sociálna poisťovňa neeviduje fyzické osoby, ktoré poberajú náhradu príjmu (§ 11 ods. 8 písm. n) prvý bod), pretože náhradu príjmu vyplácajú zamestnávatelia a tiež nevedie evidenciu uchádzačov o zamestnanie [(§ 11 ods. 8 písm. p)], ktorú vedú úrady práce, sociálnych vecí a rodiny. Navyše časť vety v § 11 ods. 8 písm. p), ktorá znie "vrátane uchádzača o zamestnanie, ktorému Sociálna poisťovňa vystavila formuláre podľa osobitného predpisu 39r)" je nadbytočná, lebo na základe zákona č. 573/2005 Z. z., ktorým sa novelizoval zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov táto skupina uchádzačov o zamestnanie zostáva v evidencii uchádzačov o zamestnanie aj po odchode do členského štátu Európskej únie. 	Z	A	Text bol prepracovaný.	Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor bol odstránený, MZ SR akceptovalo pripomienku.	
Protimonopolný úrad	zásadné, konkrétne, vecné pripomienky:

1.	Čl. I bod 13 návrhu; Podľa navrhovanej úpravy § 11 ods. 10 budú všetky zdravotné poisťovne povinné predložiť vláde na schválenie návrh svojho rozpočtu na nasledujúci rok, čo predkladateľ odôvodňuje potrebou zrovnoprávniť povinnosti všetkých zdravotných poisťovní a tiež skutočnosťou, že všetky zdravotné poisťovne hospodária s verejnými financiami a preto je namieste, aby verejnosť poznala rozpočty všetkých zdravotných poisťovní, nielen tých, v ktorých má majetkovú účasť štát.

Súkromné zdravotné poisťovne fungujú ako akciové spoločnosti, v ktorých za zostavovanie rozpočtu nesie zodpovednosť predstavenstvo spoločnosti, ktoré sa zodpovedá akcionárom. Podľa súčasnej legislatívy musia všetky zdravotné poisťovne predkladať Ministerstvu financií SR, Ministerstvu zdravotníctva SR ako aj Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou návrh svojho rozpočtu a obchodno-finančného plánu, plán činnosti zdravotnej poisťovne na príslušný rozpočtový rok obsahujúci podrobné odhady príjmov a výdavkov a predpokladané finančné zdroje určené na krytie záväzkov z verejného zdravotného poistenia  a ďalšie údaje potrebné na účely zostavenia rozpočtu verejnej správy a hodnotenia plnenia rozpočtu verejnej správy vrátane údajov o príjmoch a výdavkoch s uvedením finančných tokov k ostatným subjektom verejnej správy. Audítorské a výročné správy zdravotných poisťovní sú tiež verejne dostupné na internete. Informovanosť, ktorou predkladateľ odôvodňuje návrh tejto zmeny zákona, teda už je zabezpečená aj v súčasnosti. 

Zabezpečenie rovnoprávnosti medzi zdravotnými poisťovňami vidíme už v tom, že tak súkromné zdravotné poisťovne ako aj zdravotné poisťovne s účasťou štátu sa musia zodpovedať svojmu akcionárovi. V prípade zdravotných poisťovní s majetkovou účasťou štátu je týmto akcionárom štát, preto je na mieste, aby vláda schvaľovala ich rozpočet. Pri súkromných zdravotných poisťovniach by však dochádzalo ku schvaľovaniu rozpočtu konkurenciou na trhu a teda ku konfliktu záujmov.  Rovnosť, ktorou predkladateľ odôvodňuje potrebu zmeny v zákone by tak nebola zabezpečená, ale naopak porušená. 

Zmenu, ktorá sa týmto ustanovením dosiahne vidíme len v tom, že napriek prísnym pravidlám pre hospodárenie zdravotných poisťovní a dostatočne zabezpečenej kontrole dodržiavania zákona poisťovňami, vláda získa navyše aj kompetenciu rozhodovať o rozpočte týchto subjektov, ktoré na trhu vystupujú ako konkurenti „jej“ štátnych zdravotných poisťovní, čo je v rozpore so súťažnými pravidlami.

Ani jeden z dôvodov uvedených v dôvodovej správe – rovnoprávnosť zdravotných poisťovní, či informovanie verejnosti sa podľa nášho názoru, tak ako bolo uvedené vyššie,  navrhovanou zmenou zákona nedosiahnu, preto takúto zmenu považujeme za neodôvodnenú a domnievame sa, že navrhované opatrenie bude pôsobiť presne naopak a spôsobí neodôvodnený zásah do súkromného vlastníctva zdravotných poisťovní. Preto navrhujeme zásadne trvať na tom, aby bolo uvedené ustanovenie z návrhu vypustené. 

2.  Čl. I bod 14 návrhu; Podľa navrhovanej zmeny bude výšku, spôsob výpočtu a preukazovania ako aj lehoty na preukazovanie dosiahnutej miery platobnej schopnosti ustanovovať Ministerstvo zdravotníctva SR vyhláškou. Tento krok sa odôvodňuje potrebou riadiť proces tvorby a preukazovania platobnej schopnosti pružne. Platobná schopnosť je pritom faktorom, ktorého nedodržanie má (resp. podľa novely môže mať) pre poisťovňu za následok zrušenie povolenia na podnikanie.  

Ustanovením miery platobnej schopnosti sa predovšetkým sleduje cieľ garantovať finančnú stabilitu zdravotných poisťovní. S jej udržiavaním na stanovenej výške 3 % má čiastočne problém len Všeobecná zdravotná poisťovňa, ktorá sa minulý rok pohybovala vo výške 4,45 %, pričom napr. SZP dosahuje okolo 17,72 % a poisťovne Dôvera či Apollo viac ako 20 %. (údaje z internetu, 7.8.2008 SITA) Ak dostane Ministerstvo zdravotníctva SR priestor na zmenu výšky a preukazovania platobnej schopnosti vyhláškou, bude môcť kedykoľvek upraviť tieto kritériá tak, aby im vyhovela aj Všeobecná zdravotná poisťovňa, v ktorej práva akcionára vykonáva štát práve prostredníctvom Ministerstva zdravotníctva SR. Touto zmenou dôjde jednak ku kolízii záujmov, pretože ministerstvo bude vykonávať práva akcionára u dvoch subjektov na trhu a zároveň nastavovať podmienky preukazovania platobnej schopnosti, ktorej nedodržanie môže viesť k zániku poisťovne, pre všetky subjekty na trhu a jednak táto úprava umožní, aby Ministerstvo zdravotníctva SR mohlo zvýhodňovať štátnu poisťovňu oproti jej konkurentom na trhu. 

Minimálna miera platobnej schopnosti by mala byť upravená zákonom. Nastavenie pravidiel tak, že Ministerstvo zdravotníctva SR vykonávajúce práva akcionára v štátnych zdravotných poisťovaniach bude môcť zmenou vyhlášky kedykoľvek operatívne zmeniť kritériá na výpočet a preukazovanie platobnej schopnosti bude mať tiež za následok skutočnosť, že na  zdravotné poisťovne s majetkovou účasťou štátu nebude vyvíjaný dostatočný tlak na zvyšovanie efektivity ich hospodárenia, pretože si budú vedomé, že v prípade potreby môže štát ako akcionár zmeniť podmienky tak, aby im vyhoveli. 

Na základe uvedeného navrhujeme zásadne trvať na vypustení tohto ustanovenia z návrhu. 

3. Čl. II body 3, 5 a 9 návrhu; Navrhuje sa, aby mesačné a ročné prerozdeľovanie preddavkov na poistné prešlo z kompetencie Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou do kompetencie Ministerstva zdravotníctva SR. 

Táto zmena opäť bude viesť ku konfliktu záujmov, pretože Ministerstvo zdravotníctva SR bude jednak vykonávať práva akcionára v dvoch štátnych zdravotných poisťovniach a jednak rozhodovať o prerozdelení finančných prostriedkov pre všetky, teda aj súkromné  subjekty na trhu. 

Navrhovanú zmenu zákona predkladateľ nepodložil žiadnymi relevantnými skutočnosťami, ktoré by odôvodňovali potrebu odobrať Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou jeho kompetenciu rozhodovať o prerozdelení preddavkov na poistné. Sme toho názoru, že prerozdeľovanie je v súčasnosti v rukách nestranného orgánu, ktorý ako nezávislý subjekt dokáže svojou autoritou garantovať objektívne prerozdelenie preddavkov medzi jednotlivé zdravotné poisťovne a zaručiť dôveryhodnosť svojho rozhodnutia. Zmena kompetencii by priniesla obavy o zníženie objektívnosti a spravodlivosti pri prerozdeľovaní poistného, preto sa domnievame, že  táto kompetencia by mala aj naďalej zostať v kompetencii Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou.

 Na základe uvedeného navrhujeme zásadne trvať na vypustení uvedených ustanovení z návrhu. 

4. Čl. II bod 10 návrhu; Zavádza sa príspevok štátu na kompenzáciu zvýšených finančných rizík zdravotných poisťovní, ktorý sa poskytuje poisťovniam v závislosti od počtu poistencov a mechanizmus jeho prerozdelenia určí všeobecne záväzný právny predpis. Podľa dôvodovej správy sa „mierne odstránia dôvody nepomeru medzi vysokými nákladmi na úhradu zdravotnej starostlivosti a nízkymi príjmami od platiteľov poistného.“.

Takéto opatrenie považujeme za nesystémový krok. Spravodlivosť v prerozdeľovaní a pokrytie nerovnosti medzi rôznymi skupinami poistencov sa má zabezpečiť prostredníctvom mechanizmu prerozdeľovania preddavkov na poistné. Ak by bol tento mechanizmus správne nastavený, nie je potrebné zavádzať ďalšie príspevky, ktoré budú vychádzať z kritéria počtu poistencov, čo v praxi znamená, že príspevky budú predovšetkým príjmom pre najväčšie zdravotné poisťovne s majetkovou účasťou štátu, a teda ich zvýhodnenie. 

Zavedenie takéhoto príspevku, navyše na základe kritéria počtu poistencov, považujeme za nesprávne. Pokiaľ je cieľom tohto opatrenia pokryť finančné riziká poisťovní súvisiace s vysokými nákladmi na liečbu a nízkymi príjmami od poistencov, malo by byť ako kritérium zvolené napr. počet rizikových poistencov (alebo štátnych, za ktorých odvádza poistné štát a pod.), tak, aby spôsob kompenzácie zodpovedal cieľu, ktorý sa má týmto opatrením dosiahnuť.

Zároveň zastávame názor, že finančné prostriedky, ktoré sú verejnými zdrojmi by sa nemali prideľovať na základe možných rizík, ktoré poisťovni hrozia, ale na pokrytie konkrétnej nákladnej zdravotnej starostlivosti, ktorú musela daná poisťovňa uhradiť. 

V návrhu chýbajú jednoznačné pravidlá a kritériá, na základe ktorých bude príspevok štátu prerozdeľovaný. Mechanizmus prerozdelenia a hospodárenia príspevkom štátu na kompenzáciu príjmov zdravotných poisťovní sa navrhuje určovať všeobecne záväzným právnym predpisom, ktorý vydá Ministerstvo zdravotníctva SR po dohode s Ministerstvom financií SR. Tým znovu dochádza ku kolízii záujmov, kedy ministerstvo vykonávajúce práva akcionára v dvoch zo zdravotných poisťovní bude rozhodovať prostredníctvom vykonávacieho predpisu o prideľovaní finančných prostriedkov tak pre „svoje“ zdravotné poisťovne ako aj pre ich konkurenčné spoločnosti. Pre zaručenie objektivity by mechanizmus prerozdelenia nemal byť v žiadnom prípade určený vykonávacím predpisom, ale priamo zákonom. 

 Navrhovaný príspevok štátu považujeme za nesystémový krok, ktorý je zavádzaný na základe nesprávnych kritérií a vedie ku kolízii záujmov, preto navrhujeme zásadne trvať na vypustení tohto ustanovenia. 

K návrhu má úrad nasledujúce konkrétne odporúčajúce pripomienky:

1. Článok I body 44 a 45 návrhu:  Podľa navrhovaných zmien v § 85d ods. 1 a § 85g budú platiť obmedzenia pri uzatváraní  zmluvy o mandátnej správe pohľadávky, ktorá vznikla po 1. januári 2006 voči dlžníkovi, na ktorého bol vyhlásený konkurz, alebo voči dlžníkovi, ktorý je v likvidácii už nielen pre zdravotné poisťovne s majetkovou účasťou štátu, ale pre všetky zdravotné poisťovne. Aj súkromné zdravotné poisťovne tak budú môcť uzatvoriť zmluvu o mandátnej správe pohľadávky len s právnickou osobou so 100 % majetkovou účasťou štátu a len so súhlasom ministerstva. Túto zmenu navrhovateľ odôvodnil potrebou zrovnoprávniť postavenie všetkých zdravotných poisťovní.

Obmedzenie pri vymáhaní pohľadávok bolo pre zdravotné poisťovne s majetkovou účasťou štátu zavedené  v súlade s uznesením vlády zo 7.9.2005, ktorým sa schválil materiál riešiaci koncepciu vymáhania pohľadávok sektora verejnej správy.  Uvedený materiál navrhoval legislatívne zmeny, ktorými sa mala uplatňovať koncepcia centralizovaného vymáhania pohľadávok sektora verejnej správy, čo by malo mať pozitívny vplyv na verejné financie v podobe vyššej výťažnosti pohľadávok verejného sektora po lehote splatnosti, zlepšenie vymáhateľnosti pohľadávok po lehote splatnosti  a zjednotenie ich vymáhania vo verejnom sektore. 

Zdravotné poisťovne, v ktorých štát nemal majetkovú účasť mohli realizovať mandátnu správu pohľadávok plne v súlade s Obchodným zákonníkom. 

Obmedzenie, ktoré sa má touto novelou rozšíriť aj na súkromné zdravotné poisťovne preto považujeme za zásah do slobody ich podnikania, ktorého potreba nebola navrhovateľom dostatočne preukázaná. Odporúčame toto ustanovenie z návrhu vypustiť. 

2. Čl. II body 4 a 8 návrhu;  Zvyšuje sa základ mesačného a ročného prerozdeľovania, čím sa má dosiahnuť väčšia solidarita medzi poisťovňami a medzi poistencami. Do spoločného fondu by sa tak malo odvádzať namiesto 85 % získaných finančných prostriedkov  až 95 %. 

V súčasnosti platí, že 15 % finančných prostriedkov získaných z poistného si poisťovňa môže ponechať a zvyšných 85 % odvádza do spoločného fondu, z ktorého sa potom zákonom upraveným postupom na základe kritérií veku a pohlavia vykonáva prerozdeľovanie. Prerozdeľovací fond kompenzuje vyššie výdavky poisťovní s väčším počtom klientov, ktorí potrebujú nákladnejšiu liečbu, napr. dôchodcov či detí. Najviac takýchto klientov je práve v štátnych poisťovniach. Ponechanie určitého % finančných prostriedkov pre poisťovne sú tieto poisťovne motivované k zvyšovaniu efektivity vyberania poistného a navrhované zníženie na 5 % bude na ne pôsobiť demotivujúco.  Prerozdeľovanie má slúžiť na financovanie liečby finančne nákladných ochorení a nie na to, aby efektívnejšie poisťovne odvádzali peniaze v prospech menej efektívnych. 

Dôvodová správa k týmto bodom tiež uvádza, že zvýšením základu mesačného a ročného prerozdeľovania sa zmierni nespravodlivé prerozdeľovanie celkových zdrojov medzi zdravotnými poisťovňami. Predložený návrh však mení len výšku prerozdeľovanej sumy čo na samotnú spravodlivosť nemá vplyv, keďže sa zároveň nenastavujú transparentné kritériá, ktoré by systémovo zabezpečili spravodlivosť pri prerozdeľovaní. 

Navrhujeme odporučiť, aby bolo toto ustanovenie z návrhu vypustené.

	

Z

Z

Z

Z

O

O

	

N

C

A

A

N

C	

V zákone o rozpočtových pravidlách č.523/2004 Z.z. v znení neskorších predpisov sú zdravotné poisťovne explicitne definované ako subjekty verejnej správy, ktoré hospodária s verejnými prostriedkami. 
Vláda je povinná sledovať verejný záujem stanovený zákonom ako je dostupnosť, kvalitná zdravotná starostlivosť a finančná rovnováha verejného zdravotného poistenia.  Vláda predkladá do NR SR štátny rozpočet a zodpovedá sa za celý rozpočet  systému verejného zdravotného poistenia. Ten je  zložený  z dielčích rozpočtov jednotlivých zdravotných poisťovní – subjektov verejnej správy,  ku ktorým by logicky   mala mať možnosť  zaujať  rozhodujúce stanovisko.. Postavenie a hospodárenia zdravotných poisťovní v systéme verejného zdravotného poistenia  nemôže znamenať,  že len preto, že sú akciovými spoločnosťami  sú  komerčnými spoločnosťami  so všetkými atribútmi komerčných poisťovní, že odvedené poistné na verejné zdravotné poistenie stanovené presnou sadzbou  a vynutitelné zákonom sa stáva  majetkom akciových spoločnosti  s  nárokom  akcionárov  na  voľné použitie dosiahnutého zisku.   

Text prepracovaný.

Text vypustený.

Novelizačný bod vypustený.

Zdravotné poisťovne nevykonávajú hospodársku činnosť vo verejnom zdravotnom poistení, navrhovaná úprava zrovnoprávňuje nakladanie s pohľadávkami pre všetky zdravotné poisťovne.

Text prepracovaný

	

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor trvá.

Rozporové konanie sa uskutočnilo 17. 9. 2008. Rozpor trvá.	
	Vysvetlivky k skratkám v tabuľke:					
	Z – zásadná O – obyčajná A – akceptovaná C - čiastočne akceptovaná N - neakceptovaná