Koncepcia financovania projektov podporovaných zo štrukturálnych fondov na roky
2004 – 2006, verzia 2.0

Obsah										                        strana

Úvod
1	Právne predpisy a iné dokumenty vzťahujúce sa na financovanie štrukturálnych fondov
2	Forma pomoci
3	Pravidlá pre poskytovanie pomoci
3.1	Stratégia spolufinancovania
3.1.1	Všeobecné pravidlá stratégie spolufinancovania
3.1.2	Pravidlá stratégie spolufinancovania pre jednotlivé ciele pomoci
4	Pravidlá štátnej pomoci
5	Pravidlá pre poskytovanie pomoci z národných verejných zdrojov
5.1	Prostriedky štátneho rozpočtu
5.2	Prostriedky VÚC a obcí
6	Rozdelenie prostriedkov na financovanie programov podporovaných zo štrukturálnych fondov
6.1	Prostriedky EÚ
6.1.1	Rozdelenie podľa cieľov a iniciatív ES
6.1.2	Rozdelenie podľa fondov v rámci cieľa 1
6.1.3	Rozdelenie podľa operačných programov v rámci cieľa 1
6.2	Národné verejné zdroje
6.2.1	Spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu
6.2.2	Spolufinancovanie z rozpočtov VÚC a obcí
6.2.3	Súkromné zdroje
7	Rezerva zo štátneho rozpočtu
8	Zapojenie finančných inštitúcií do financovania štrukturálnych fondov
8.1	Medzinárodné finančné inštitúcie
8.2	Komerčné banky podnikajúce na území Slovenskej republiky
8.2.1	Spolupráca riadiacich orgánov/sprostredkovateľských orgánov pod riadiacim orgánom a bankového sektora pri financovaní projektov zo štrukturálnych fondov

Úvod
V Kodani v dňoch 12. – 13. decembra 2002 v súvislosti s uzatváraním prístupových rokovaní k EÚ bolo schválené rozdelenie prostriedkov zo štrukturálnych operácií (štrukturálne fondy a Kohézny fond), pričom pre SR bolo pre skrátené programové obdobie 2004 – 2006 vyčlenených 1 763,01 v mil. EUR bežných cenách.
Tabuľka č. 1: Záväzky ES voči SR v rámci štrukturálnych operácií podľa jednotlivých rokov skráteného programového obdobia 2004 – 2006 v bežných cenách v mil. EUR
	Štrukturálne fondy	Kohézny fond	Štrukturálne operácie spolu	
2004	288,71	193,11	481,82	
2005	395,85	162,18	558,03	
2006	502,32	220,84	723,16	
Spolu	1 186,88	576,13	1 763,01	
V zmysle Zmluvy o pristúpení k EÚ medzi ES a kandidátskymi krajinami, podpísanej dňa 16. apríla 2003 v Aténach, bola SR oprávnená čerpať finančné prostriedky zo štrukturálnych fondov od 1. januára 2004.
Pre úspešnú realizáciu programov podporovaných zo štrukturálnych fondov bolo potrebné okrem vecných náležitostí riadenia a realizácie fondov zabezpečiť aj plynulé financovanie, ktoré je čiastočne upravené z hľadiska postavenia prostriedkov EÚ v príslušných právnych predpisoch ES.
Projekty štrukturálnych fondov sú financované zo zdrojov:
a.	verejných
a.1. Európskych spoločenstiev,
a.2. národných – štátny rozpočet, rozpočet vyšších územných celkov (ďalej len „VÚC“) a obcí (ďalej len „verejný sektor“)
b.	súkromných
Verejný sektor sa môže zúčastniť na financovaní projektu ako prispievateľ finančnou účasťou na realizácii projektu, alebo ako konečný prijímateľ zabezpečujúci realizáciu projektu.
Finančná spoluúčasť na realizácii projektov podporovaných zo štrukturálnych fondov – pre verejný sektor	
Finančná spoluúčasť z ES	
Možná finančná spoluúčasť z národných verejných zdrojov, ak poskytovateľ spolufinancovania súčasne nie je konečným prijímateľom
- štátny rozpočet
- rozpočet vyššieho územného celku	
Konečný prijímateľ z verejného sektora	
Ak je konečným prijímateľom/príjemcom pomoci subjekt zo súkromnej sféry, verejný sektor sa môže podieľať na financovaní projektu na základe princípu spoluúčasti na financovaní projektov.
Finančná spoluúčasť na realizácii projektov podporovaných zo štrukturálnych fondov – pre súkromný sektor	
Finančná spoluúčasť z ES	
Možná finančná spoluúčasť z národných verejných zdrojov
- štátny rozpočet
- rozpočet vyššieho územného celku	
Konečný prijímateľ/príjemca pomoci zo súkromnej sféry	
1	Právne predpisy a iné dokumenty vzťahujúce sa na financovanie štrukturálnych fondov
Príslušné ustanovenia o štrukturálnych fondoch sú zahrnuté predovšetkým v nasledovných právnych predpisoch SR a iných záväzných dokumentoch:
a)	Medzinárodné dohody
•	Prístupová zmluva medzi ES a kandidátskymi krajinami podpísaná dňa 16. apríla 2003 v Aténach
b)	Základné právne predpisy ES
•	Nariadenie Rady (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999 o všeobecných ustanoveniach o štrukturálnych fondoch
•	Nariadenie Komisie (ES) č. 448/2004 z 10. marca 2004, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Komisie (ES) č. 1685/2000, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999 s ohľadom na uplatniteľnosť výdavkov pre činnosti spolufinancované štrukturálnymi fondmi a ktorým sa zrušuje nariadenie Komisie (ES) č. 1145/2003
c)	Základné záväzné právne predpisy SR
•	Zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
•	Zákon č. 503/2001 Z. z. o podpore regionálneho rozvoja a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
•	Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov 
d)	Ostatné 
•	Finančné rámce pre využívanie prostriedkov zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu na skrátené programové obdobie 2004 – 2006, schválené uznesením vlády SR č. 46 dňa 22. januára 2003 
•	Použitie rezervy na prostriedky Európskej únie a odvody Európskej únii
2	Forma pomoci
Financovanie projektov je zabezpečené v zásade formou nenávratnej priamej a nepriamej pomoci prostredníctvom príspevkov štrukturálnych fondov, ako aj formou štátnej pomoci podľa zákona o štátnej pomoci č. 231/1999 Z. z. v znení neskorších predpisov, ako aj z prostriedkov VÚC a obcí, ktoré upravuje zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a zákon č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch) v znení neskorších predpisov. Priama forma pomoci predstavuje poskytnutie príspevkov štrukturálnych fondov z celkových oprávnených nákladov alebo celkových oprávnených verejných nákladov projektu. Nepriama forma pomoci z ES predstavuje alternatívne formy financovania, ako je napr. subvencovanie úrokovej sadzby, majetková účasť a účasť rizikového kapitálu.
Príspevok z národných verejných zdrojov je poskytovaný zo zdrojov štátneho rozpočtu, zo zdrojov rozpočtu obcí alebo VÚC. Forma tejto pomoci je stanovená zákonom č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a zákonom NR SR č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov.
Zo zdrojov štátneho rozpočtu môžu byť poskytované prostriedky formou štátnej pomoci:
Priama forma štátnej pomoci:
•	dotácia, príspevok, grant 
•	úhrada úrokov alebo časti úrokov z úveru poskytnutého podnikateľovi 
•	úhrada časti úveru 
•	návratná finančná výpomoc 
Nepriama forma štátnej pomoci : 
•	prevzatie štátnej záruky 
•	poskytnutie úľavy na dani alebo penále, pokute, úroku alebo na iných sankciách podľa osobitného predpisu 
•	predaj nehnuteľného majetku štátu alebo obce za cenu nižšiu, ako je trhová cena 
•	poskytovanie poradenských služieb bezplatne alebo za čiastočnú úhradu 
•	odklad platenia dane alebo povolenie zaplatenia dane v splátkach 
Pomoc poskytnutá zo zdrojov VÚC a obcí môže mať formu dotácie. Návratnú finančnú výpomoc môže obec alebo VÚC poskytnúť iba právnickej osobe vo svojej zakladateľskej pôsobnosti (§ 10 ods. 6 zákona 583/2004 Z. z.). Obec a VÚC nesmú prevziať záruku za úver, pôžičku alebo iný dlh fyzickej osoby alebo právnickej osoby s výnimkou záruky prevzatej obcou za poskytnutie návratnej finančnej výpomoci zo štátneho rozpočtu. 
Riadiace orgány pri financovaní projektov podporovaných zo štrukturálnych fondov v skrátenom programovom období 2004 – 2006 uvažujú len s využitím priamej formy pomoci.
3	Pravidlá pre poskytovanie pomoci
Cieľom zavedenia pravidiel pre poskytovanie pomoci je vytvorenie jednotnej stratégie pre stanovenie účasti jednotlivých zdrojov na financovaní projektov zo štrukturálnych fondov pre všetky programové dokumenty. Vzhľadom na to, že cieľom SR je maximálne využívanie štrukturálnych fondov, SR berie na seba značné bremeno vo finančnom zapojení štátneho rozpočtu na financovaní projektov.
3.1	Stratégia spolufinancovania
Stanovenie pravidiel pre poskytovanie pomoci z prostriedkov štrukturálnych fondov a národných verejných zdrojov v SR v značnej miere ovplyvnil aj fakt, že SR nemala skúsenosti s využívaním štrukturálnych fondov, vzhľadom na to, že programové obdobie 2004 – 2006 je prvým obdobím, v ktorom SR využíva finančné prostriedky štrukturálnych fondov. Z hľadiska zapojenia regionálnej a miestnej samosprávy sa brala do úvahy decentralizácia verejnej správy, ktorá si vyžadovala stabilizáciu finančných tokov v nových podmienkach, ako aj legislatívne zabezpečenie procesu fiškálnej decentralizácie.
3.1.1	Všeobecné pravidlá stratégie spolufinancovania
Všeobecnými pravidlami stratégie spolufinancovania sa stanovuje:
a)	podiel zdrojov EÚ na celkových oprávnených nákladoch v maximálnej výške v súlade so závermi negociácií s EK,
b)	maximálna intenzita štátnej pomoci v súlade so schémami štátnej pomoci,
c)	podiel zdrojov konečného prijímateľa z verejného sektora (okrem subjektov uvedených podľa písm. d)) na spolufinancovaní vo výške 5 % z celkových oprávnených nákladov,
d)	podiel zdrojov EÚ a zdrojov spolufinancovania zo štátneho rozpočtu vo výške 100 % na celkových oprávnených nákladoch pre konečných prijímateľov – organizácie štátnej správy a pre mimovládne organizácie pri neziskových projektoch ESF,
e)	podiel zdrojov konečného prijímateľa zo súkromného sektora na spolufinancovaní vo výške 5 % z celkových oprávnených nákladov v prípadoch, na ktoré sa nevzťahujú pravidlá štátnej pomoci,
f)	VÚC a obce sa v programovom období 2004 – 2006 nebudú podieľať na spolufinancovaní projektov subjektov súkromného sektora.
Všeobecné pravidlá stratégie spolufinancovania sa môžu upraviť nasledovným spôsobom: 
•	konečný prijímateľ podľa písm. c) a d) sa z vlastnej iniciatívy môže podieľať vyšším podielom spolufinancovania, ako je stanovených 5 %, resp. 0 %. Konečný prijímateľ môže zvýšiť podiel vlastných zdrojov v prospech podielu zdrojov štátneho rozpočtu tak, že podiel zo zdrojov EÚ musí zostať fixný v maximálnej výške a zároveň podiel národných verejných zdrojov voči zdrojom EÚ k celkovým oprávneným nákladom musí zostať zachovaný; 
Príklad: žiadateľ (obec) predkladá projekt v hodnote 100, pri ktorom podiel EÚ má v súlade s písm. a) predstavovať 75, podiel štátneho rozpočtu v súlade s písm. d) 20 a podiel konečného prijímateľa v súlade s písm. c) 5. Žiadateľ sa pri predkladaní žiadosti o nenávratný finančný príspevok rozhodne podieľať vyššou sumou: 10. V takom prípade bude rozdelenie medzi jednotlivé zdroje v rámci celkových oprávnených nákladov nasledovné: EÚ: 75, štátny rozpočet: 15, konečný prijímateľ: 10;
	celkové oprávnené náklady	zdroje EÚ	zdroje štátneho rozpočtu	zdroje konečného prijímateľa	
predpokladané rozdelenie	100	75	20	5	
konečné rozdelenie	100	75	15	10	
•	konečný prijímateľ zo súkromného sektora sa z vlastnej iniciatívy môže podieľať vyšším podielom spolufinancovania, ako je stanovených 5 % podľa písm. e). Konečný prijímateľ môže zvýšiť podiel vlastných zdrojov v prospech podielu zdrojov EÚ a štátneho rozpočtu tak, že vnútorný pomer zdrojov EÚ a štátneho rozpočtu v rámci verejných zdrojov stanovený na príslušné opatrenie musí pre projekt zostať zachovaný; 
Príklad: žiadateľ (občianske združenie) predkladá projekt v hodnote 100, pri ktorom podiel EÚ má v súlade s písm. a) predstavovať 75, podiel štátneho rozpočtu v súlade s písm. d) 20 a podiel konečného prijímateľa v súlade s písm. e) 5. Vnútorný pomer zdrojov EÚ a štátneho rozpočtu v rámci verejných zdrojov má predstavovať 78,95 % zo zdrojov EÚ a 21,05 % zo zdrojov štátneho rozpočtu. Žiadateľ sa pri predkladaní žiadosti o nenávratný finančný príspevok rozhodne podieľať sa vyššou sumou: 10. V takom prípade bude rozdelenie medzi jednotlivé zdroje v rámci celkových oprávnených nákladov nasledovné: EÚ: 71,06, štátny rozpočet: 18,94, konečný prijímateľ: 10. Vnútorný pomer zdrojov EÚ a štátneho rozpočtu v rámci verejných zdrojov zostáva zachovaný (zdroje EÚ: 78,95 % a zdroje štátneho rozpočtu 21,05 %);
	celkové oprávnené náklady	zdroje EÚ	zdroje štátneho rozpočtu	zdroje konečného prijímateľa	
predpokladané rozdelenie	100	75	20	5	
konečné rozdelenie	100	71,06	18,94	10	
•	príjemca pomoci sa z vlastnej iniciatívy môže podieľať vyšším podielom spolufinancovania, ako je stanovený minimálny podiel v závislosti od druhu štátnej pomoci. Pre projekty financované v rámci opatrení, ktoré podporujú výlučne súkromný sektor môže príjemca pomoci zvýšiť podiel vlastných zdrojov v prospech podielu zdrojov EÚ a štátneho rozpočtu tak, že vnútorný pomer zdrojov EÚ a štátneho rozpočtu v rámci verejných zdrojov stanovený na príslušné opatrenie musí pre projekt zostať zachovaný. Pre projekty financované v rámci opatrení, ktoré podporujú tak verejný, ako aj súkromný sektor môže príjemca pomoci zvýšiť podiel vlastných zdrojov v prospech podielu zdrojov EÚ a štátneho rozpočtu tak, že podiel zo zdrojov EÚ musí zostať fixný v ich maximálnej výške. 
Príklad A: žiadateľ (podnikateľ) predkladá v rámci opatrenia, ktoré podporuje výlučne súkromný sektor, projekt v hodnote 100, pri ktorom podiel EÚ má v súlade s písm. a) predstavovať 35, podiel štátneho rozpočtu v súlade s písm. b) do výšky maximálnej intenzity štátnej pomoci – napr. 30 a podiel príjemcu pomoci 35. Vnútorný pomer zdrojov EÚ a štátneho rozpočtu v rámci verejných zdrojov má predstavovať 53,85 % zo zdrojov EÚ a 46,15 % zo zdrojov štátneho rozpočtu. Žiadateľ sa pri predkladaní žiadosti o nenávratný finančný príspevok rozhodne podieľať sa vyššou sumou: 45. V takom prípade bude rozdelenie medzi jednotlivé zdroje v rámci celkových oprávnených nákladov nasledovné: EÚ: 29,62, štátny rozpočet: 25,38, príjemca pomoci: 45. Vnútorný pomer zdrojov EÚ a štátneho rozpočtu v rámci verejných zdrojov zostáva zachovaný (zdroje EÚ: 53,85 % a zdroje štátneho rozpočtu 46,15 %);
Príklad B: žiadateľ (podnikateľ) predkladá v rámci opatrenia, ktoré podporuje tak verejný, ako aj súkromný sektor, projekt v hodnote 100, pri ktorom podiel EÚ má v súlade s písm. a) predstavovať 35, podiel štátneho rozpočtu v súlade s písm. b) do výšky maximálnej intenzity štátnej pomoci – napr. 30 a podiel príjemcu pomoci 35. Žiadateľ sa pri predkladaní žiadosti o nenávratný finančný príspevok rozhodne podieľať sa vyššou sumou: 45. V takom prípade bude rozdelenie medzi jednotlivé zdroje v rámci celkových oprávnených nákladov nasledovné: EÚ: 35, štátny rozpočet: 20, príjemca pomoci: 45.
	celkové oprávnené náklady	zdroje EÚ	zdroje štátneho rozpočtu	zdroje príjemcu pomoci	
predpokladané rozdelenie	100	35	30	35	
konečné rozdelenie A	100	29,62	25,38	45	
konečné rozdelenie B	100	35	20	45	
Poskytovanie pomoci zo zdrojov EÚ a štátneho rozpočtu musí byť v súlade s príslušným programovým doplnkom a schémou štátnej pomoci. 
3.1.2	Pravidlá stratégie spolufinancovania pre jednotlivé ciele pomoci
V programovom období 2004 – 2006 pre poskytovanie pomoci z prostriedkov štrukturálnych fondov a národných verejných zdrojov za splnenia ustanovení vyplývajúcich z čl. 29 nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999 platia nasledovné pravidlá.
Ak dotknutá pomoc so sebou nesie financovanie investícií, ktoré prinášajú zisk, je príspevok z fondov do týchto investícií určený z hľadiska ich vnútorných charakteristík vrátane veľkosti hrubého rozpätia medzi výnosmi a nákladmi pri samofinancovaní, ktoré by sa normálne očakávalo v dotknutej triede investícií podľa makroekonomických podmienok, v ktorých sa tieto investície majú vykonávať; príspevky z fondov nesmú viesť k rastu výdavkov štátneho rozpočtu.
V každom prípade je príspevok fondov viazaný na tieto horné limity:
a) pre cieľ 1 (Slovenská republika okrem Bratislavského samosprávneho kraja)
1. pre projekty investícií do infraštruktúry, z ktorých sa získa značný čistý výnos , sa stanovuje podiel: 
•	zo štrukturálnych fondov na maximálnu úroveň 50 % z celkových oprávnených nákladov, 
•	k podielu štrukturálnych fondov je priradené spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu (vrátane prípadného prevzatia štátnej záruky za úver od medzinárodných finančných inštitúcií) v závislosti od typu konečného prijímateľa: 
o	v celkovom podiele doplňujúcom 100 % celkových oprávnených nákladov, ak je konečným prijímateľom organizácia štátnej správy (ministerstvá a iné rozpočtové organizácie, príspevkové organizácie); 
o	v celkovom podiele doplňujúcom 95 % z celkových oprávnených nákladov, ak je konečným prijímateľom subjekt verejného sektora (VÚC, obec a i.) alebo subjekt súkromného sektora (vrátane mimovládnych organizácií), ktorý v rámci aktivít projektu nie je účastníkom hospodárskej súťaže; 
2. pre projekty, pri ktorých sa poskytuje pomoc na základe pravidiel štátnej pomoci, sa stanovuje príspevok pre: 
•	projekty podporované z prostriedkov ERDF a EAGGF 
o	zo štrukturálnych fondov na maximálnu úroveň 35 % z celkových oprávnených nákladov; 
o	k podielu štrukturálnych fondov bude priradené spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu (vrátane prípadného prevzatia štátnej záruky za úver od medzinárodných finančných inštitúcií) do úrovne maximálnej intenzity štátnej pomoci (s výnimkou Programu Iniciatívy ES INTERREG IIIB CADSES); 
•	projekty podporované z prostriedkov ESF 
o	pravidlá upravujúce podporu z prostriedkov ESF umožňujú poskytovať podporu nad úroveň 35 % z celkových oprávnených nákladov až do výšky maximálnej intenzity štátnej pomoci pri súčasnom zachovaní pravidiel doplnkovosti; 
3. pre ostatné projekty sa stanovuje príspevok: 
•	zo štrukturálnych fondov na maximálnu úroveň 75 % z celkových oprávnených nákladov a 80 % pre projekty vybraných 7 opatrení (príloha č. 1) v súlade so závermi negociácií s EK k Rámcu podpory Spoločenstva a samotným Rámcom podpory Spoločenstva; 
•	k podielu štrukturálnych fondov je priradené spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu v závislosti od typu konečného prijímateľa: 
o	v celkovom podiele doplňujúcom 100 % z celkových oprávnených nákladov, ak konečným prijímateľom je subjekt štátnej správy (ministerstvá a iné rozpočtové organizácie, príspevkové organizácie) a mimovládne organizácie pre neziskové projekty ESF; 
o	v celkovom podiele doplňujúcom 95 % z celkových oprávnených nákladov, ak konečným prijímateľom je subjekt verejného sektora (VÚC, obec a i.) alebo subjekt súkromného sektora (vrátane mimovládnych organizácií pri projektoch podporovaných z ERDF, EAGGF, FIFG), ktorý v rámci aktivít projektu nie je účastníkom hospodárskej súťaže. 
Pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka financovaného z usmerňovacej sekcie EAGGF celková výška pomoci v súlade s nariadením Rady 99/1257/ES sa stanovuje: 
•	na maximálnu úroveň 50 % v prípade investícií do poľnohospodárskych usadlostí a 60 % v menej priaznivých oblastiach; ak konečnými prijímateľmi v prípade investícií sú mladí farmári, celková výška pomoci môže byť zvýšená o 5 %, 
•	na maximálnu úroveň 50 % v prípade investícií na zlepšenie spracovania a marketingu poľnohospodárskych produktov. 
V prípade investícií na podporu spracovania a uvádzania produktov rybolovu a akvakultúry na trh financovaných z Finančného nástroja na podporu rybolovu sa stanovuje podiel na celkových oprávnených nákladov: 
•	na maximálnu úroveň 35 % z FIFG, 
•	na maximálnu úroveň 15 % zo štátneho rozpočtu, 
•	na minimálnu úroveň 50 % zo zdrojov konečného prijímateľa. 
b) pre cieľ 2 a 3 (Bratislavský samosprávny kraj) 
1. pre projekty investícií do infraštruktúry, z ktorých sa získa značný čistý výnos (platí len pre cieľ 2), sa stanovuje podiel: 
•	zo štrukturálnych fondov na maximálnu úroveň 25 % z celkových oprávnených nákladov; 
•	k podielu štrukturálnych fondov je priradené spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu (vrátane prípadného prevzatia štátnej záruky za úver od medzinárodných finančných inštitúcií) v závislosti od typu konečného prijímateľa: 
o	v celkovom podiele doplňujúcom 100 % celkových oprávnených nákladov, ak je konečným prijímateľom organizácia štátnej správy (ministerstvá a iné rozpočtové organizácie, príspevkové organizácie); 
o	v celkovom podiele doplňujúcom 95 % z celkových oprávnených nákladov, ak je konečným prijímateľom subjekt verejného sektora (VÚC, obec a i.) alebo subjekt súkromného sektora (vrátane mimovládnych organizácií), ktorý v rámci aktivít projektu nie je účastníkom hospodárskej súťaže; 
2. pre projekty, pri ktorých sa poskytuje pomoc na základe pravidiel štátnej pomoci , sa stanovuje príspevok pre: 
•	projekty podporované z prostriedkov ERDF 
o	zo štrukturálnych fondov na maximálnu úroveň 15 % z celkových oprávnených nákladov; 
o	k podielu štrukturálnych fondov bude priradené spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu (vrátane prípadného prevzatia štátnej záruky za úver od medzinárodných finančných inštitúcií) do úrovne maximálnej intenzity štátnej pomoci; 
•	projekty podporované z prostriedkov ESF 
o	pravidlá upravujúce podporu z prostriedkov ESF umožňujú poskytovať podporu nad úroveň 15 % z celkových oprávnených nákladov až do výšky maximálnej intenzity štátnej pomoci pri súčasnom zachovaní pravidiel doplnkovosti; 
3. pre ostatné projekty sa stanovuje príspevok: 
•	zo štrukturálnych fondov na maximálnu úroveň 50 % z celkových oprávnených nákladov; 
•	k podielu štrukturálnych fondov je priradené spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu v závislosti od typu konečného prijímateľa: 
o	v celkovom podiele doplňujúcom 100 % z celkových oprávnených nákladov, ak konečným prijímateľom je subjekt štátnej správy (ministerstvá a iné rozpočtové organizácie, príspevkové organizácie) a mimovládne organizácie pre neziskové projekty ESF; 
o	v celkovom podiele doplňujúcom 95 % z celkových oprávnených nákladov, ak konečným prijímateľom je subjekt verejného sektora (VÚC, obec a i.) alebo subjekt súkromného sektora (vrátane mimovládnych organizácií pri projektoch podporovaných z ERDF), ktorý v rámci aktivít projektu nie je účastníkom hospodárskej súťaže. 
c) pre rozvojové partnerstvá v rámci iniciatívy Spoločenstva EQUAL a partnerstvá v rámci iniciatívy INTERREG IIIA: 
•	sa výška pomoci zo štrukturálnych fondov určuje individuálne podľa jednotlivých partnerov v závislosti od zaradenia podľa oblastí cieľov 1, 2 alebo 3, 
o	pre partnerov zaradených do oblasti cieľa 1 platí maximálny podiel zo štrukturálnych fondov vo výške 75 % z celkových oprávnených nákladov;
o	pre partnerov zaradených do oblasti cieľov 2, resp. 3 platí maximálny podiel zo štrukturálnych fondov vo výške 50 % z celkových oprávnených nákladov.
•	sa celková výška pomoci zo štrukturálnych fondov a štátneho rozpočtu na spolufinancovanie pre partnerstvá stanovuje podľa typu vedúceho partnera. V prípade, že, 
o	vedúci partner je subjekt štátnej správy (ministerstvá a iné rozpočtové organizácie, príspevkové organizácie) alebo mimovládna organizácia pre neziskové projekty ESF, predstavuje výška pomoci 100 % z celkových oprávnených nákladov. V prípade, že niektorí z členov partnerstva sú účastníkmi hospodárskej súťaže, pravidlá poskytovania štátnej pomoci alebo pomoci de minimis sa vzťahujú len na účastníkov hospodárskej súťaže;
o	vedúci partner je subjekt verejného sektora (VÚC, obec a i.) alebo subjekt súkromného sektora (vrátane mimovládnych organizácií pri projektoch podporovaných z ERDF), ktorý v rámci aktivít projektu nie je účastníkom hospodárskej súťaže predstavuje výška pomoci 95 % z celkových oprávnených nákladov. V prípade, že niektorí z členov partnerstva sú účastníkmi hospodárskej súťaže, pravidlá poskytovania štátnej pomoci alebo pomoci de minimis sa vzťahujú len na účastníkov hospodárskej súťaže;
o	vedúci partner je subjekt súkromného sektora, ktorý je v rámci aktivít projektu účastníkom hospodárskej súťaže, výška pomoci pre vedúceho partnera je predmetom posudzovania podľa pravidiel štátnej pomoci alebo pomoci de minimis. Pre ostatných členov rozvojového partnerstva je k podielu štrukturálnych fondov priradené spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu na úroveň 95 % z celkových oprávnených nákladov. V prípade, že niektorí z členov partnerstva sú účastníkmi hospodárskej súťaže, pravidlá poskytovania štátnej pomoci alebo pomoci de minimis sa vzťahujú len na účastníkov hospodárskej súťaže vrátane vedúceho partnera.
4	Pravidlá štátnej pomoci
EK na základe článku 87 ods. 3 písm. a) a článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (ďalej len „Zmluva o ES“), môže považovať štátnu pomoc poskytnutú s cieľom podporiť ekonomický rozvoj niektorých znevýhodnených oblastí v EÚ za zlučiteľnú so spoločným trhom. Tento druh štátnej pomoci je známy ako národná regionálna pomoc. Národná regionálna pomoc pozostáva z pomoci pre investície poskytnuté veľkým spoločnostiam alebo, v niektorých obmedzených prípadoch, z prevádzkovej pomoci, pričom obidve sú zamerané na osobitné regióny s cieľom odstrániť regionálne rozdiely. Zvýšená úroveň investičnej pomoci poskytnutej malým a stredným podnikom so sídlom v znevýhodnených regiónoch nad úroveň stanovenú v ostatných oblastiach sa tiež považuje za regionálnu pomoc.
Akákoľvek pomoc poskytovaná z verejných zdrojov – zdrojov EÚ a národných verejných zdrojov prijímateľovi, ktorá narúša alebo potenciálne môže narušiť pravidlá hospodárskej súťaže formou zvýhodnenia určitých prijímateľov, nie je zlučiteľná so Zmluvou o ES. Pomoc vo forme spolufinancovania z fondov EÚ a z národných verejných zdrojov musí spĺňať pravidlá zlučiteľnosti so spoločným trhom v súlade s ustanoveniami čl. 87 a 88 Zmluvy o ES. Štátna pomoc pri financovaní projektov sa poskytuje vo forme národnej regionálnej pomoci a horizontálnej pomoci.
SR je priamo viazaná príslušnými právnymi predpismi ES upravujúcimi poskytovanie štátnej pomoci a štátna pomoc sa poskytuje v súlade so zákonom č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov, osobitnými zákonmi a právnymi predpismi ES vzťahujúcimi sa na štátnu pomoc.
Úlohou Európskej komisie podľa článku 88 Zmluvy o ES je kontrola štátnej pomoci, tento článok vyžaduje, aby jednotlivé členské štáty vopred požiadali EK o schválenie poskytnutia štátnej pomoci (požiadavka notifikácie). Požiadavka notifikácie sa vzťahuje na tie opatrenia pomoci, ktoré spĺňajú všetky nasledujúce podmienky: financovanie z prostriedkov štátneho rozpočtu alebo akoukoľvek formou z verejných zdrojov, zvýhodnenie určitých podnikateľov, podnikov alebo výroby určitého tovaru, alebo poskytovania služieb (ekonomická výhoda, selektívnosť pomoci); narušenie hospodárskej súťaže alebo hrozba narušenia hospodárskej súťaže (potenciálny vplyv na hospodársku súťaž); nepriaznivé ovplyvnenie obchodu medzi členskými štátmi Spoločenstva.
Odo dňa vstupu SR do EÚ schvaľuje poskytovanie štátnej pomoci EK podľa článku 88 Zmluvy o ES, pričom posudzuje zlučiteľnosť jednotlivých opatrení štátnej pomoci s článkom 87 Zmluvy o EÚ a s príslušnými právnymi predpismi ES z oblasti štátnej pomoci.
V súlade s článkom 12 nariadenia Rady č. 99/1260/ES sú pravidlá politík Spoločenstva vrátane štátnej pomoci, nadradené pravidlám o štrukturálnych fondoch.
Kategórie výnimiek zo zákazu poskytovania štátnej pomoci: 
1)	Regionálna pomoc
a)	Regióny podľa článku 87 ods. 3 písm. a) 
Región podľa článku 87 ods. 3 písm. a) je región s mimoriadne nízkou životnou úrovňou alebo vysokou mierou nezamestnanosti, v ktorom je hrubý domáci produkt na obyvateľa v parite kúpnej sily menší ako 75 % priemeru EÚ. Región podľa článku 87 ods. 3 písm. a) musí byť región NUTS 2. 
Od 1. marca 2002 majú regióny NUTS 2 západné Slovensko, stredné Slovensko a východné Slovensko postavenie ako regióny podľa článku 87 ods. 3 písm. a).
b)	Regióny podľa článku 87 ods. 3 písm. c)
Región podľa článku 87 ods. 3 písm. c) je región, ktorý je znevýhodnený vo vzťahu k národnému priemeru. V týchto regiónoch je hrubý domáci produkt na obyvateľa v parite kúpnej sily vyšší ako 75 % priemeru Európskej únie. Región podľa článku 87 ods. 3 písm. c) musí byť región NUTS 3. 
Od 1. marca 2002 majú všetky regióny NUTS 3 v rámci regiónu NUTS 2 Bratislava postavenie ako región podľa článku 87 ods. 3 písm. c).
2)	Horizontálna pomoc
Pravidlá horizontálnej štátnej pomoci deklarujú stanovisko EK ku konkrétnym účelom štátnej pomoci, ktorých cieľom je riešiť problémy akéhokoľvek odvetvia a regiónu. 
EK prijala „nariadenia“, „rámce“ alebo „usmernenia“ s kritériami, ktoré sa vzťahujú na nasledujúce účely horizontálnej štátnej pomoci: 
a)	pomoc pre malé a stredné podnikanie
b)	pomoc pre výskum, vývoj a inováciu 
c)	pomoc na ochranu životného prostredia 
d)	pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu podnikov v ťažkostiach 
e)	pomoc na podporu zamestnanosti 
f)	pomoc pre vzdelávanie
V rámci výnimky poskytovania štátnej pomoci na horizontálne účely existujú tzv. skupinové výnimky pri poskytovaní štátnej pomoci malým a stredným podnikateľom, pomoci na zamestnanosť a pomoci na vzdelávanie. Ich podstatou je skutočnosť, že pri splnení všetkých stanovených podmienok sa pomoc považuje za zlučiteľnú so spoločným trhom a nepodlieha požiadavke notifikácie. Skupinové výnimky majú formu nariadení EK. 
3)	Odvetvová pomoc (citlivé odvetvia) 
a)	doprava 
b)	oceliarsky priemysel
c)	lodiarsky priemysel
d)	automobilový priemysel
e)	priemysel syntetických vlákien
f)	rudné a uhoľné baníctvo
EK prijala pre oblasť „citlivých odvetvi“ pravidlá štátnej pomoci, ktoré sú vo všeobecnosti prísnejšie ako pravidlá týkajúce sa iných odvetví. 
Pri stanovení výšky štátnej pomoci sa hovorí o tzv. hrubom a čistom ekvivalente hotovostnej finančnej pomoci. Ekvivalent hrubej hotovostnej finančnej pomoci („brutto hodnota pomoci“) je čiastka pomoci vyjadrená v percentách ako podiel na oprávnených nákladoch projektu. Použitými údajmi sú údaje pred zrážkou priamych daní. Keď sa pomoc poskytne inou formou ako dotácia, čiastka pomoci sa určí podľa jej dotačného ekvivalentu. Ak je pomoc vyplatená v niekoľkých splátkach, diskontné úroky sa zrazia k termínu poskytnutia jednotlivých splátok. Úrokovou sadzbou, ktorá sa použije na tento účel, ako aj na výpočet výšky pomoci pri zvýhodnených úveroch, je referenčná úroková sadzba platná v čase poskytnutia. Ekvivalent čistej hotovostnej finančnej pomoci („netto hodnota pomoci“) je výška pomoci po zdanení vyjadrená v percentách ako podiel na oprávnených nákladoch projektu.
Zákaz poskytovania štátnej pomoci sa nevzťahuje na poskytovanie minimálnej pomoci označovanej tiež ako pomoc de minimis. Opatrenia pomoci de minimis sa považujú za také, ktoré nespĺňajú všetky kritériá článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, a preto sa na ne nevzťahuje požiadavka notifikácie podľa článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES. Poskytovanie pomoci de minimis upravuje nariadenie EK č. 69/2001 o používaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES pri pomoci de minimis a od 1. januára 2007 sa uplatňuje nariadenie Komisie (ES) č. 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na pomoc de minimis.
Celková pomoc de minimis poskytnutá jednému podnikateľovi nesmie súhrnne presiahnuť 200 000 EUR (v sektore cestnej dopravy 100 000 EUR) v priebehu akéhokoľvek obdobia troch fiškálnych rokov. Toto maximum platí bez ohľadu na formu pomoci alebo sledovaný účel pomoci. Maximálna výška pomoci predstavuje ekvivalent hrubej hotovostnej finančnej pomoci, t. j. výšku pomoci pred zaplatením dane z príjmov právnických osôb. Ak sa pomoc poskytne vo forme inej než dotácia, hodnota pomoci sa rovná ekvivalentu hrubej hotovostnej finančnej pomoci.
Pomoc sa vzťahuje na všetky odvetvia hospodárstva okrem odvetvia dopravy a činností spojených s výrobou, spracovaním alebo marketingom výrobkov uvedených v prílohe I Zmluvy o ES; pomoci pri činnostiach súvisiacich s vývozom, hlavne pomoci priamo prepojenej s vyvezenými množstvami, pri zriaďovaní a prevádzkovaní distribučných sietí alebo pri ostatných bežných výdavkoch spojených s vývozom; pomoci, ktorá je podmienená uprednostnením domácich tovarov pred dovážanými. Z poskytnutia pomoci de minimis môžu byť vyňaté i ďalšie odvetvia hospodárstva v závislosti od jednotlivých opatrení pomoci, ktoré sú predmetom podpory a špecifických pravidiel poskytovania pomoci pre tieto odvetvia.
Pomoc de minimis je možné poskytnúť iba v súlade a pri splnení všetkých podmienok nariadenie EK č. 69/2001 o používaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES pri pomoci de minimis . Poskytnutie pomoci de minimis pritom nevylučuje poskytnutie štátnej pomoci.
Podľa § 22 ods. 2 zákona č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov podlieha poskytnutie pomoci de minimis oznamovacej povinnosti. Poskytovateľ pomoci de minimis je povinný oznamovať poskytnutie tejto pomoci štvrťročne, a to do 30 dní po uplynutí kalendárneho štvrťroku, v ktorom sa pomoc de minimis poskytla. Príjemca pomoci de minimis je povinný štvrťročne oznamovať prijatie tejto pomoci, a to do 30 dní po uplynutí kalendárneho štvrťroku, v ktorom pomoc de minimis prijal.
Pravidlá pre poskytovanie štátnej pomoci majú rozhodujúci vplyv na finančné tabuľky programových dokumentov. V súvislosti s pravidlami štátnej pomoci jednotlivými riadiacimi orgánmi/sprostredkovateľskými orgánmi pod riadiacim orgánom boli vypracované schémy štátnej pomoci, ktoré obsahujú ustanovenia o príjemcoch štátnej pomoci, forme štátnej pomoci, oprávnených projektoch, oprávnených nákladoch, výške pomoci, podmienkach poskytnutia štátnej pomoci, kumulácii štátnej pomoci, mechanizme poskytovania štátnej pomoci, ročnom rozpočte a ustanovenia zameriavajúce sa na transparentnosť poskytovania štátnej pomoci a nadobudnutie účinnosti jednotlivých schém štátnej pomoci. Od týchto schém štátnej pomoci závisí aj výška pomoci určená na jednotlivé opatrenia.
Maximálne intenzity štátnej pomoci podľa jednotlivých účelov sú uvedené v prílohe č. 4.
5	Pravidlá pre poskytovanie pomoci z národných verejných zdrojov
5.1	Prostriedky štátneho rozpočtu
Okrem výdavkov rozpočtovaných na použitie príjmov štátneho rozpočtu z prostriedkov EÚ sa v kapitolách relevantných ministerstiev, ktoré zodpovedajú za implementáciu programových dokumentov, zabezpečujú finančné prostriedky rozpočtované na spolufinancovanie štrukturálnych fondov. Zabezpečenie prostriedkov určených na spolufinancovanie štrukturálnych fondov v programovom období 2004 – 2006 sa uvádza v časti 6.2.1 materiálu.
V prípade iniciatívy ES INTERREG III B a INTERREG III C nie sú v kapitolách relevantných ministerstiev rozpočtované výdavky na použitie príjmov štátneho rozpočtu z prostriedkov EÚ. V prípade uvedených iniciatív sa prostriedky EÚ nestávajú súčasťou štátneho rozpočtu. Pri programoch iniciatívy ES INTERREG IIIB a IIIC platia osobitné pravidlá, pri ktorých sú finančné prostriedky EÚ v súlade s princípom „vedúceho partnera“ prevádzané platobným orgánom pre program priamo konečnému prijímateľovi ako vedúcemu partnerovi a jeho prostredníctvom ostatným konečným prijímateľom ako projektovým partnerom. Keďže SR pri programoch iniciatív ES INTERREG IIIB a IIIC vystupuje len ako partnerský štát, neprechádzajú tieto prostriedky cez osobitný účet MF SR v Štátnej pokladnici, rovnako ani cez príjmové a výdavkové účty platobných jednotiek.
5.2	Prostriedky VÚC a obcí
Prostriedky z rozpočtu obce a VÚC sa môžu poskytovať v zmysle zákona č. 583/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách územnej samosprávy a o zmene a doplnení niektorých zákonov a zákona č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov. Môže mať formu dotácie, návratnej finančnej výpomoci alebo záruky za úvery.
Keďže štrukturálne fondy sú výlučne ako doplnkový zdroj a vyžadujú finančnú účasť zo strany konečného prijímateľa, predstavujú dodatočný zdroj financovania bez zvýšenia pôvodných výdavkov. Finančná účasť zo strany VÚC či obce neznamená automatické zvýšenie výdavkov, ale vhodné ekonomické a finančné riadenie rozpočtu príslušného VÚC či obce.
6	Rozdelenie prostriedkov na financovanie programov podporovaných zo štrukturálnych fondov
Pre SR v programovom období 2004 – 2006 bolo zo štrukturálnych fondov vyčlenených 1 186,88 mil. EUR v bežných cenách. K tejto sume priradené aj príslušné národné spolufinancovanie, ktoré pozostáva z verejných a súkromných zdrojov.
Tabuľka č. 2: Výška financovania štrukturálnych fondov podľa jednotlivých zdrojov pre programové obdobie 2004 – 2006 v bežných cenách v mil. EUR
	Celkové náklady spolu (zdroje EÚ + národné verejné zdroje + súkromné zdroje)	Verejné zdroje	Súkromné zdroje	
		Zdroje EÚ	ŠR	VÚC + obce	Spolu (zdroje EÚ + národné zdroje)		
Cieľ 1	1 766,31	1 041,04	367,13	15,70	1 423,87	342,44	
Cieľ 2	121,17	37,17	38,47	2,59	78,23	42,94	
Cieľ 3	102,62	44,94	41,57		86,51	16,11	
Spolu (bez iniciatív INTERREG a EQUAL)	1 990,10	1 123,15	447,17	18,29	1 588,61	401,49	
Spolu v % (bez iniciatív INTERREG a EQUAL)	100,00	56,44	22,47	0,92	79,83	20,17	
INTERREG IIIA	44,22	36,17	9,24	1,81	44,21		
INTERREG IIIB	8,61	6,22	1,99	0,40	8,61		
INTERREG IIIC	2,61	2,08	0,53		2,61		
EQUAL	31,95	22,27	9,68		31,95		
Spolu	2 077,49	1 186,89	468,61	20,50	1 675,99	401,49	
Spolu (v %)	100,00	57,13	22,56	0,99	80,67	19,33	

V nadväznosti na automatické zrušenie záväzku 2004 a 2005 podľa pravidla „n+2“ vo väzbe na príslušné programové dokumenty štrukturálnych fondov pre programové obdobie 2004-2006 došlo k zníženiu alokácie niektorých programových dokumentov. Keďže existuje predpoklad automatického zrušenia záväzku aj pre rok 2006, t. j. nie je známa celková výška finančných prostriedkov, o ktoré SR v dôsledku uplatnenia automatického zrušenia záväzku príde, v súčasnosti nie je potrebné v tabuľkách č. 2 až 6, uvádzať zatiaľ predbežné rozdelenia prostriedkov vyplývajúcich zo zníženia záväzkov. Aktuálne finančné plány programových dokumentov zohľadňujúce zníženia alokácie z dôvodu automatického zrušenie záväzku 2004 a 2005 sú však uvedené v prílohe č. 2.
6.1	Prostriedky EÚ
6.1.1	Rozdelenie podľa cieľov a iniciatív ES
V súlade so závermi Kodanského summitu konaného v dňoch 12. – 13. decembra 2002 bolo stanovené nasledovné rozdelenie prostriedkov štrukturálnych fondov medzi ciele a iniciatívy ES.

Tabuľka č. 3: Rozdelenie prostriedkov štrukturálnych fondov podľa cieľov a iniciatív ES v bežných cenách v mil. EUR
	mil. EUR	v %	
cieľ 1	1 041,04	87,71	
cieľ 2	37,17	3,13	
cieľ 3	44,94	3,79	
INTERREG	41,47	3,49	
EQUAL	22,27	1,88	
Spolu	1 186,88	100,00	
6.1.2	Rozdelenie podľa fondov v rámci cieľa 1
Na rozdiel od rozdelenia finančných prostriedkov štrukturálnych fondov podľa jednotlivých cieľov a iniciatív ES, ktoré určila EK, rozdelenie medzi jednotlivými fondmi v rámci cieľov 1 a 2 bolo vo výlučnej kompetencii SR.
V prípade SR o rozdelení prostriedkov medzi jednotlivými fondmi v rámci cieľa 1 rozhodla vláda SR, pričom súčasné rozdelenie odzrkadľuje aj negociácie s EK k Rámcu podpory Spoločenstva, ktoré prebiehali v druhej polovici roka 2003.
Tabuľka č. 4: Rozdelenie finančných prostriedkov štrukturálnych fondov v rámci cieľa 1 v programovom období 2004 – 2006 v bežných cenách v mil. EUR
	mil. EUR	v %	
ERDF	573,58	55,10	
ESF	284,48	27,32	
EAGGF a FIFG	182,99	17,58	
Spolu	1 041,04	100,00	
6.1.3	Rozdelenie podľa operačných programov v rámci cieľa 1
O rozdelení prostriedkov medzi príslušné operačné programy v rámci cieľa 1 rovnako rozhodla vláda SR, zohľadňujúc pritom odporúčania EK vznesené počas negociácií k Rámcu podpory Spoločenstva. Prostriedky EAGGF a FIFG rovnako ako prostriedky ESF sú súčasťou len jedného operačného programu. Rozdelenie medzi jednotlivé operačné programy v rámci cieľa 1 bolo stanovené nasledovne:
Tabuľka č. 5: Rozdelenie prostriedkov štrukturálnych fondov medzi operačné programy v rámci cieľa 1 v bežných cenách v mil. EUR
operačný program	mil. EUR	v %	
SOP Priemysel a služby	151,21	14,53	
OP Základná infraštruktúra	422,36	40,57	
SOP Ľudské zdroje	284,48	27,32	
SOP Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka	182,99	17,58	
Spolu	1 041,04	100,00	
K 30. máju 2008 sa podiel zdrojov štátneho rozpočtu na celkových nákladoch za programový dokument pohybuje od 15,5 % (v prípade Sektorového operačného programu Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka) až po úroveň 41,5 % (v prípade Jednotného programového dokumentu cieľ 3 Bratislava). Podiel súkromných zdrojov k celkovým nákladom sa pohybuje v širokom intervale od úrovne 1,3 % celkových nákladov (v prípade Operačného programu Základná infraštruktúra) až po 45,5 % (v prípade Sektorového operačného programu Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka). Celkový prehľad jednotlivých podielov zdrojov EÚ, zdrojov štátneho rozpočtu a súkromných zdrojov na celkových nákladoch za jednotlivé opatrenia poskytujú finančné tabuľky programových dokumentov rozčlenených na úroveň opatrení. Tieto finančné tabuľky sú uvedené v prílohe č. 2. Keďže ešte v priebehu roka 2008 budú v rámci niektorých programových dokumentov prebiehať realokácie nevznikne už potreba aktualizovať Koncepciu financovania projektov podporovaných zo štrukturálnych fondov na roky 2004 – 2006, verzia 2.0. Jednotlivé riadiace orgány však majú povinnosť po každej schválenej realokácii zasielať oficiálne upravené finančné plány platobnému orgánu a Európskej komisii s dátumom ich platnosti.
6.2	Národné verejné zdroje
V programovom období 2004 – 2006 ťažisko spolufinancovania z národných verejných zdrojov spočíva na štátnom rozpočte .
Tabuľka č. 6: Spolufinancovanie štrukturálnych fondov EÚ podľa programových dokumentov (v %)
v %	Podiel jednotlivých zdrojov na celkových oprávnených nákladoch	Podiel verejných zdrojov na celkových oprávnených nákladoch	Podiel jednotlivých zdrojov na verejných nákladoch	
	Zdroje EÚ	Národné zdroje		Zdroje EÚ	Národné verejné zdroje	
		Národné verejné zdroje (ŠR, VÚC, obce)	Súkromné zdroje				
SOP PaS	50,2	28,1	21,7	78,3	64,1	35,9	
OP ZI	73,6	25,2	1,2	98,8	74,6	25,4	
SOP ĽZ	66,8	19,3	13,9	86,1	77,7	22,3	
SOP PaRV	39,2	15,7	45,1	54,9	71,5	28,5	
SPD 2	30,7	33,9	35,4	64,6	47,6	52,4	
SPD 3	43,8	40,5	15,7	84,3	51,9	48,1	
6.2.1	Spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu
Prostriedky štátneho rozpočtu určené na spolufinancovanie štrukturálnych fondov sú zahrnuté v programoch príslušných kapitol. Táto skutočnosť umožňuje v prípade pomalej implementácie projektov štrukturálnych fondov presunutie nepoužitých prostriedkov príslušného roka do nasledovného rozpočtového roka s možnosťou ich ďalšieho použitia.
Pri prípadnej rýchlejšej implementácii projektov štrukturálnych fondov a vyčerpaní prostriedkov určených na spolufinancovanie v príslušnej kapitole v celej výške, bude možné požiadať o poskytnutie prostriedkov z rezervy na prostriedky Európskej únie a odvody Európskej únii vytvorenej v kapitole VPS (časť 7 materiálu).
Záväzky vyplývajúce z vládou schválených finančných plánov k jednotlivým programovým dokumentom, prepočítané na bežné ceny deflátorom štrukturálnych výdavkov sú na jednotlivé roky premietnuté do štátneho rozpočtu. Finančné prostriedky na spolufinancovanie štrukturálnych fondov zo štátneho rozpočtu majú príslušné ministerstvá zodpovedné za implementáciu jednotlivých programových dokumentov zabezpečené v rozpočte svojej rozpočtovej kapitoly v relevantnej výške.
6.2.2	Spolufinancovanie z rozpočtov VÚC a obcí
V skrátenom programovom období 2004 – 2006 územné samosprávy získajú významnú podporu. V prípade, ak je konečným prijímateľom obec alebo VÚC, finančná účasť konečného prijímateľa predstavuje iba 5 % z celkových oprávnených nákladov. Až 95 % nákladov projektov je financovaných z prostriedkov EÚ a štátneho rozpočtu.
Zdroje VÚC a obcí ako spolufinancovateľov a konečných prijímateľov štrukturálnych fondov
VÚC a obce sa môžu zapojiť do financovania projektov podporovaných zo štrukturálnych fondov účelovo neviazanými dotáciami zo štátneho rozpočtu, poskytnutými podľa zákona o štátnom rozpočte na príslušný rok; ďalej vlastnými daňovými a nedaňovými príjmami, ako aj prijatými úvermi v súlade so zákonom o rozpočtových pravidlách. Pre efektívne využívanie disponibilných zdrojov je účelné kombinovať uvedené zdroje financovania projektov podporovaných zo štrukturálnych fondov.
a) zdroje VÚC a obcí
Finančná spoluúčasť vyšších územných celkov ako konečných prijímateľov môže byť čiastočne zabezpečená z účelovo neviazaných globálnych grantov a transferov zo štátneho rozpočtu a vlastných nedaňových príjmov.
Finančná spoluúčasť obcí ako konečných prijímateľov môže byť čiastočne zabezpečená z vlastných daňových a nedaňových príjmov, príjmov zo splácania úverov a pôžičiek a z predaja majetkových účastí a prijatých úverov.
b) úvery poskytnuté vyšším územným celkom a obciam
V prípade, že konečným prijímateľom sú vyššie územné celky a obce, alebo sa mienia podieľať na financovaní projektu, ich finančná účasť môže byť zabezpečená z úverov, ktoré sú limitované ustanoveniami zákona č. 583/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
Financovanie projektov štrukturálnych fondov zo strany vyšších územných celkov a obcí sa riadi zásadami efektívneho finančného riadenia disponibliných finančných zdrojov, s cieľom zmysluplného využívania doplnkových prostriedkov EÚ. Využívanie prostriedkov EÚ v kombinácii so zdrojmi VÚC a obcí má smerovať k dosiahnutiu ich synergického pôsobenia bez neúmerného úverového zaťaženia budúcich rozpočtov VÚC a obcí z dôvodu využívania prostriedkov EÚ.
6.2.3	Súkromné zdroje
Súkromné zdroje predstavujú vlastné zdroje príjemcu pomoci, resp. úverové zdroje zabezpečené prostredníctvom komerčného bankového sektora.
Vychádzajúc v ústrety príjemcom pomoci bol pri stanovovaní pomerov jednotlivých zdrojov financovania projektov štrukturálnych fondov stanovený podiel z verejných zdrojov približujúci sa maximálnej možnej výške vrátane štátnej pomoci. Týmto spôsobom sa minimalizuje podiel financovania príjemcov pomoci.
Možnosti vykrytia vlastných zdrojov a zdrojov potrebných na financovanie výdavkov pred ich refundáciou zo zdrojov EÚ a štátneho rozpočtu (bridge financing) sú uvedené v časti 8.2 materiálu.
7	Rezerva zo štátneho rozpočtu
V rámci kapitoly Všeobecná pokladničná správa je, v súlade s § 10 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, vytvorená rezerva na prostriedky Európskej únie a odvody Európskej únii. O použití prostriedkov tejto rezervy rozhoduje minister financií SR. Uznesením vlády SR č. 743 zo 6. septembra 2006 k použitiu rezervy na prostriedky Európskej únie a odvody Európskej únii bolo zrušené uznesenie vlády SR č. 41/2004 k pravidlám na využívanie globálnej rezervy na štrukturálne operácie. V zmysle bodu C.1 uznesenia vlády SR č. 743 zo 6. septembra 2006 bol na porade vedenia MF SR dňa 18. 12. 2006 schválený materiál „Použitie rezervy na prostriedky Európskej únie a odvody Európskej únii“, v ktorom bola upravená štruktúra tejto rezervy. Uvedený materiál je zverejnený na stránke Ministerstva financií SR www.finance.gov.sk.
Rezervu zabezpečujú pri tvorbe návrhu štátneho rozpočtu na nasledujúci rok platobný orgán pre štrukturálne fondy a Kohézny fond. V rámci rezervy na prostriedky Európskej únie a odvody Európskej únii sa rozpočtujú prostriedky predovšetkým s cieľom úhrady strát vzniknutých z dôvodu rozdielov medzi uplatňovaným kurzom meny Európskej centrálnej banky a Štátnej pokladnice, bankových poplatkov a poplatkov za uskutočňované bankové prevody a pokrytia prípadnej rýchlejšej realizácie projektov, ktoré by malo za následok prekročenie čiastky rozpočtovanej na spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu, určenej pre príslušné ministerstvo.
Celková rezerva vyčlenená na štrukturálne operácie potrebná na zabezpečenie ich plynulého financovania sa upravuje pri tvorbe návrhu štátneho rozpočtu na nasledujúce roky.
8	Zapojenie finančných inštitúcií do financovania štrukturálnych fondov
Pri financovaní štrukturálnych fondov sa predpokladá zapojenie medzinárodných finančných inštitúcií i domácich finančných inštitúcií vrátane Slovenskej záručnej a rozvojovej banky, a. s. (ďalej len „SZRB“), a to vo vzťahu k financovaniu:
a)	štátneho sektora
Štát môže pri nedostatku finančných prostriedkov na financovanie svojich činností získať dočasne voľné zdroje na domácich a zahraničných finančných trhoch za výhodných podmienok emitovaním štátnych pokladničných poukážok alebo štátnych dlhopisov.
Okrem uvedených foriem prefinancovania môže štát získať dlhodobé úvery od medzinárodných finančných inštitúcií, ktoré ich poskytujú za veľmi výhodných podmienok.
V prípade prefinancovania určitých činností vládneho sektora pri realizácii štrukturálnych fondov ide o formu vládneho úveru od medzinárodných finančných inštitúcií, ktorého príjemcom v mene SR je MF SR.
b)	vyšších územných celkov a obcí
V programovom období 2004 – 2006 finančná účasť územnej samosprávy – VÚC a obcí – ako konečných prijímateľov na realizácii projektov mimo štátnej pomoci, sa počíta vo výške 5 % z celkových oprávnených nákladov. To znamená, že až 95 % z celkových oprávnených nákladov pokrývajú prostriedky EÚ a štátneho rozpočtu SR. Tento prístup dokumentuje pozitívny postoj štátu v smere poskytnutia najvyššej možnej podpory VÚC a obciam pri zohľadnení ich finančnej situácie v etape reformy verejnej správy, ako aj v záujme ich účasti na aktivitách financovaných zo štrukturálnych fondov.
Uvedených 5 % vlastného spolufinancovania zo strany územnej samosprávy predstavuje priestor pre zapojenie finančných inštitúcií.
c)	súkromného sektora
Projekty, ktoré spadajú pod pravidlá upravujúce poskytovanie štátnej pomoci v súlade s časťou 4 tohto materiálu, sú podporované zo zdrojov EÚ a štátneho rozpočtu do úrovne maximálnej intenzity štátnej pomoci v súlade so schémami štátnej pomoci. Finančná účasť súkromného sektora je potrebná v minimálnej možnej miere v súlade s pravidlami upravujúcimi poskytovanie štátnej pomoci. Uvedená účasť súkromného sektora predstavuje priestor pre zapojenie finančných inštitúcií. Spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu sa poskytuje na maximálnej úrovni danej obmedzeniami pravidiel o štátnej pomoci. 
V prípade subjektov súkromného sektora, ktoré nespadajú pod pravidlá štátnej pomoci sa vyžaduje ich finančná účasť na projekte vo výške 5 %. Zvyšné oprávnené náklady sú preplácané zo zdrojov EÚ a prostriedkov štátneho rozpočtu. Uvedených 5 % vlastného spolufinancovania zo strany subjektov súkromného sektora, ktoré nespadajú pod pravidlá štátnej pomoci, predstavuje priestor pre zapojenie finančných inštitúcií.
8.1	Medzinárodné finančné inštitúcie
Pri poskytovaní úverov na podporu realizácie projektov financovaných zo štrukturálnych fondov sa predpokladá spolupráca s vybranými medzinárodnými finančnými inštitúciami, pričom kľúčovú úlohu zohráva Európska investičná banka (ďalej len „EIB“). 
EIB môže v rámci realizácie štrukturálnych operácií poskytnúť úver na projekty financované zo štrukturálnych fondov. Týka sa to najmä:
•	veľkých projektov nad 50 mil. EUR, 
•	spolufinancovania operačných programov formou rámcových úverov. 
V rámci realizácie štrukturálnych fondov v podmienkach SR v prvom programovom období je využitie úverov EIB smerované do nasledovných oblastí: 
a) Podporný rámcový úver Národného rozvojového plánu
Vo vzťahu k spolufinancovaniu štrukturálnych fondov mimo rámec sektora dopravy prevzalo MF SR vládny úver od EIB na 14 opatrení v rámci Operačného programu Základná infraštruktúra, SOP Priemysel a služby a SPD Cieľ 2. Obsah uvedených opatrení určených pre verejný sektor (najmä regionálnu a miestnu samosprávu) korešponduje so zámermi EIB vo vzťahu k spolufinancovaniu štrukturálnych fondov, ktoré sa týkajú operácií financovaných z ERDF.
Cieľom prevzatia vládneho úveru pre uvedené programové dokumenty je nahradiť prostriedky štátneho rozpočtu na spolufinancovanie, ktorých výška v súlade s finančnými tabuľkami týchto programov predstavuje sumu 90,31 mil. EUR. Konečná výška vládneho úveru bola EIB schválená vo výške 95 mil. EUR. Zmluva medzi MF SR a EIB bola podpísaná dňa 1. apríla 2004.
Úver je poskytnutý na obdobie 25 rokov s odkladom splátok do roku 2011. Úver sa čerpá maximálne v deviatich tranžiach. Úroky pre jednotlivé tranže sú stanovené podľa čl. 3 Dohody o financovaní, a to v závislosti od toho, či ide o tranžu s pevnou sadzbou alebo variabilnou sadzbou. Variabilnú sadzbu EIB určuje štvrťročne a oznámi ju klientovi. 
Prijímateľom úveru sú 3 príslušné rezorty zodpovedné za implementáciu jednotlivých opatrení programových dokumentov – MŽP SR (28 006 127 EUR), MVRR SR (45 001 617 EUR) a MH SR (21 992 256 EUR), s ktorými MF SR podpisuje medzirezortné zmluvy. Konečnými prijímateľmi sú prevažne obce a vyššie územné celky.
Financovanie úveru sa týka nasledovných 14 opatrení:
OP Základná infraštruktúra
2.1 Ochrana a racionálne využívanie vôd
2.2 Ochrana ovzdušia
2.3 Odpadové hospodárstvo
2.4 Ochrana, zlepšenie a regenerácia prírodného prostredia
3.1 Budovanie a rozvoj občianskej infraštruktúry
3.2 Budovanie a rozvoj informačnej spoločnosti pre verejný sektor
3.3 Budovanie a rozvoj inštitucionálnej infraštruktúry v oblasti regionálnej politiky
3.4 Renovácia a rozvoj obcí a zachovanie dedičstva vidieka
SOP Priemysel a služby
1.2 Podpora rozvoja a rekonštrukcie infraštruktúry
2.1 Podpora budovania a rekonštrukcie infraštruktúry cestovného ruchu
2.3 Podpora propagácie cestovného ruchu a tvorba informačného systému
SPD Cieľ 2
1.2 Podpora spoločných služieb pre podnikateľov
1.4 Podpora spoločných služieb v oblasti cestovného ruchu a rekreácie
1.5 Obnova a rozvoj obcí a zachovanie kultúrneho dedičstva
b) dlhodobé rámcové úvery pre domáce komerčné banky
Pri týchto úverových linkách MF SR na požiadanie EIB vydáva tzv. „no objection“ (bez námietky). EIB podpísala úverové linky s HVB, a. s. a VÚB, a.s. vo výške 30 mil. EUR, resp. 50 mil. EUR, ktoré sú zamerané najmä na podporu malého a stredného podnikania, ochranu životného prostredia, infraštruktúru, priemysel, služby a cestovný ruch. 
Úverové podmienky EIB pre spolufinancovanie projektov verejného charakteru sa vyznačujú dlhodobosťou a nízkou úrokovou sadzbou. Na poskytnutie úveru požaduje EIB predloženie finančnej analýzy konečného prijímateľa. Lehota splatnosti úveru je od 4 rokov do 20 rokov, výnimočne i dlhšie, avšak nie viac než 30 rokov, pričom odklad prvej splátky istiny je možný až do 10 rokov. Financovanie EIB je možné použiť vo väčšine prípadov do výšky 50 % z oprávnených nákladov projektu, pričom v zásade platí, že úver od EIB a štrukturálne fondy predstavujú spolu maximálne 90 % celkových nákladov projektu. Projekt schvaľuje Rada riaditeľov EIB na základe technického zhodnotenia projektu, ktoré vypracuje EIB.
Spomedzi ostatných medzinárodných finančných inštitúcií sa do financovania štrukturálnych operácií môžu zapojiť Európska banka pre obnovu a rozvoj (ďalej len „EBRD“), Nordic Investment Bank (´dalej len „NIB“), Rozvojová banka Rady Európy a Svetová banka. NIB poskytla v roku 2004 SZRB rámcový úver na program úverovania environmentálnych projektov, podnikateľských zámerov a transfer technológií z nordických krajín. Úverový program je zameraný i na podporu projektov zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu. Príjemcami úveru môžu byť obce, mestá a nimi založené podniky, malý a strední podnikatelia. Celkový objem finančných prostriedkov je 10 mil. EUR. SZRB poskytuje klientom dlhodobý investičný úver maximálne do výšky 50 % celkových nákladov, pričom je možné ho kombinovať s inými bankovými produktmi a zdrojmi so štrukturálnych fondov. Lehota splatnosti je maximálne 15 rokov s 5-ročným odkladom doby splatnosti. Úver musí byť v každom momente zabezpečený do výšky 130 % vyčerpanej istiny úveru.
8.2	Komerčné banky podnikajúce na území Slovenskej republiky
Pri poskytovaní nenávratného finančného príspevku (ďalej len „NFP“) konečným prijímateľom/príjemcom pomoci je nutnou podmienkou zdokumentovanie spolufinancovania vlastnými zdrojmi, alebo zdrojmi z úverov v kombinácii s vlastnými zdrojmi konečného prijímateľ/príjemcu pomoci ako aj pri zabezpečení zdrojov na prechodný nedostatok finančných prostriedkov, ktorý vzniká z časového nesúladu pri úhrade oprávnených nákladov dodávateľovi a refundáciou týchto výdavkov konečnému prijímateľovi/príjemcovi pomoci.
Predpokladané – teoretické rámce pre zapojenie bánk a iných finančných sprostredkovateľov do financovania štrukturálnych operácií vychádza z čiastok stanovených na opatrenia programových dokumentov, pri ktorých platí systém refundácie.
8.2.1	Spolupráca riadiacich orgánov/sprostredkovateľských orgánov pod riadiacim orgánom a bankového sektora pri financovaní projektov zo štrukturálnych fondov
V súlade s uznesením vlády SR č. 1179/2003 boli v priebehu roka 2003 a 2004 dohodnuté rámce pre spoluprácu riadiacich orgánov/sprostredkovateľských orgánov pod riadiacim orgánom a bankového sektora pri financovaní projektov zo štrukturálnych fondov.
Cieľom tejto spolupráce je zníženie rizík štátu a finančných inštitúcií na jednej strane a zvýšenie absorbčnej kapacity na strane druhej. Unifikácia procesov a postupov v etapách pred schválením NFP, monitorovanie a kontrola príjemcu pomoci počas 5 rokov v súlade s príslušnými ustanoveniami nariadenia Rady 99/1260/ES a spoločný postup pri uspokojovaní pohľadávok v prípade nezrovnalostí, resp. úpadku konečného prijímateľa/príjemcu pomoci má zjednodušiť a sprehľadniť proces poskytovania pomoci a vymáhania pomoci.
Právne postupy medzi riadiacimi orgánmi/sprostredkovateľskými orgánmi pod riadiacim orgánom a bankami sú/budú upravené v Zmluve o spolupráci riadiacich orgánov/sprostredkovateľských orgánov pod riadiacim orgánom a bánk pri zabezpečovaní financovania projektov so štrukturálnych fondov. Dohodnuté ustanovenia sú/budú premietnuté do Zmluvy o poskytnutí NFP uzatvorenej príslušným riadiacim orgánom/sprostredkovateľským orgánom pod riadiacim orgánom a konečným prijímateľom/príjemcom pomoci a v úverových zmluvách uzatváraných bankami s klientmi ako konečnými prijímateľmi/príjemcami pomoci.
Dohodnutý bol nasledovný postup spolupráce medzi riadiacimi orgánmi/sprostredkovateľskými orgánmi pod riadiacim orgánom a bankami:
1.1 Spolupráca riadiaceho orgánu a banky do momentu uzatvorenia zmluvných dokumentov s príjemcom pomoci, resp. klientom
Povinnosti riadiacich orgánov/sprostredkovateľských orgánov pod riadiacim orgánom: 
•	poskytnú metodické pokyny a všeobecne dostupné informácie v elektronickej forme, kto môže byť konečný prijímateľ/príjemca pomoci z hľadiska jednotlivých opatrení a o spôsobe a mechanizme preplácania oprávnených výdavkov prostredníctvom platobného orgánu a platobných jednotiek (kópia pre Asociáciu bánk); 
•	riadiaci orgán/sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom je povinný zaslať banke v lehote do 10 kalendárnych dní odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto zmluvy aktuálny Doplnok programu schválený monitorovacím výborom a schémy štátnej pomoci, ktorých je riadiaci orgán/sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom poskytovateľom alebo vykonávateľom, a ktoré boli zverejnené v Obchodnom vestníku. V prípade, ak dôjde k zmene, doplneniu alebo inej úprave v uvedených dokumentoch, riadiaci orgán/sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom je povinný písomne informovať banku o tejto skutočnosti v lehote do 10 kalendárnych dní odo dňa schválenia zmeny, doplnenia alebo inej úpravy vecne príslušnými orgánmi; 
•	riadiaci orgán/sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom je povinný v deň zverejnenia výzvy na predkladanie projektov informovať banku o jej zverejnení. V prípade, ak dôjde k zmene, doplneniu alebo inej úprave v zverejnenej výzve predovšetkým v otázke oprávnených žiadateľov, oprávnených aktivitách, oprávnených nákladov, zmeny termínu na predkladanie projektov, riadiaci orgán/sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom informuje banku súbežne s tým, ako je táto zmena, doplnenie alebo iná úprava zverejnená; 
•	riadiaci orgán/sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom sa zaväzuje, že v zmluve o poskytnutí NFP s konečným prijímateľom/príjemcom pomoci uloží povinnosť konečnému prijímateľovi/príjemcovi pomoci predložiť banke originál alebo úradne osvedčenú kópiu zmluvy o poskytnutí NFP s úradne osvedčenými podpismi do 10 kalendárnych dní odo dňa nadobudnutia účinnosti zmluvy o poskytnutí NFP. Táto povinnosť sa vzťahuje aj na predloženie dodatku k zmluve o poskytnutí NFP; 
•	riadiaci orgán/sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom je povinný na základe písomnej požiadavky banky v lehote do 10 kalendárnych dní poskytnúť presné a úplné informácie, ktoré nie sú predmetom obchodného a služobného tajomstva týkajúce sa doplnku programu, schém štátnej pomoci a obsahu výzvy na predkladanie projektov zverejnenej riadiacim orgánom/sprostredkovateľským orgánom pod riadiacim orgánom. Okruh informácií je zameraný na definovanie oprávnených konečných prijímateľov/príjemcov pomoci, oprávnené aktivity, oprávnené náklady, stanovenie finančných limitov pre poskytnutie NFP, maximálnu dĺžku financovania a realizácie projektu. Kópiu poskytnutých informácií riadiaci orgán/sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom zašle Asociácii bánk Slovenska. Riadiaci orgán/sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom sa zaväzuje zabezpečiť v zmluve o poskytnutí NFP súhlas konečného prijímateľa/príjemcu pomoci s poskytnutím akýchkoľvek informácií týkajúcich sa zmluvy o poskytnutí NFP, resp. iných zmlúv, ktoré uzatvorí riadiaci orgán/sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom s konečným prijímateľom/príjemcom pomoci v súvislosti s projektom a zmluvou o poskytnutí NFP zo strany riadiaceho orgánu/sprostredkovateľského orgánu pod riadiacim orgánom banke; 
•	riadiaci orgán/sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom poskytne banke zoznam schválených projektov v štvrťročných intervaloch. 
Povinnosti banky: 
•	banka sa zaväzuje pri vydávaní nezáväzného/záväzného úverového prísľubu používať vzory týchto prísľubov podľa prílohy č. 1 a 2 tejto zmluvy. Banka je oprávnená využiť formu zmluvy o úvere namiesto záväzného úverového prísľubu; 
•	banka sa zaväzuje, že v zmluve o úvere s klientom banky uloží povinnosť klientovi banky predložiť riadiacemu orgánu/sprostredkovateľskému orgánu pod riadiacim orgánom originál alebo úradne osvedčenú kópiu zmluvy o úvere do 10 kalendárnych dní odo dňa nadobudnutia účinnosti tejto zmluvy. Táto povinnosť sa vzťahuje aj na predloženie dodatku k zmluve o úvere; 
•	banka sa zaväzuje zabezpečiť v zmluve o úvere súhlas klienta s poskytnutím akýchkoľvek informácií týkajúcich sa zmluvy o úvere, resp. iných zmlúv, ktoré uzatvorí banka s klientom v súvislosti s projektom a zmluvou o úvere zo strany banky riadiacemu orgánu/sprostredkovateľského orgánu pod riadiacim orgánom. 
1.2 Spolupráca riadiaceho orgánu/sprostredkovateľského orgánu podriadiacim orgánom a banky počas zmluvného vzťahu s konečným prijímateľom/príjemcom pomoci, resp. klientom 
Povinnosti riadiaceho orgánu/sprostredkovateľského orgánu pod riadiacim orgánom: 
(vzájomné informovanie, kontrola, monitorovanie, hodnotenie, výmena dokumentov)
•	na základe písomnej žiadosti banky riadiaci orgán/sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom písomne v lehote do 10 kalendárnych dní oboznámi banku o spôsobe a mechanizme preplácania oprávnených nákladov a určenia lehoty na preplácanie oprávnených nákladov na základe podkladov platobného orgánu, resp. platobných jednotiek. Riadiaci orgán/sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom nezodpovedá za omeškanie platieb, ktoré nastali bez jeho zavinenia. O zmenách v spôsobe a mechanizme preplácania a zmenách lehôt na preplácanie riadiaci orgán/sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom bude písomne informovať banku do 15 kalendárnych dní odo dňa prijatia zmeny na základe podkladov platobného orgánu, resp. platobných jednotiek; 
•	riadiaci orgán/sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom je povinný zabezpečiť totožnosť číselného označenia účtu klienta banky uvedenom v zmluve o úvere (účtu, na ktorý bude poukázané čerpanie úveru) s číslom účtu konečného prijímateľa/príjemcu pomoci uvedenom v zmluve o poskytnutí NFP a so žiadosťou o platbu zo strany konečného prijímateľa/príjemcu pomoci odo dňa podpísania zmluvy o úvere, pričom bez písomného súhlasu banky nemôže dôjsť k zmene čísla tohto účtu; 
•	riadiaci orgán/sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom písomne informuje banku o termíne vykonania monitorovacej návštevy u konečného prijímateľa/príjemcu pomoci v dostatočnom časovom predstihu, spravidla 5 kalendárnych dní pred termínom vykonania monitorovacej návštevy. Na monitorovacej návšteve u konečného prijímateľa/príjemcu pomoci sa môže zúčastniť aj zástupca(ovia) banky, ak o tom banka bude informovať riadiaci orgán najneskôr deň pred výkonom monitorovacej návštevy; 
•	riadiaci orgán/sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom sa zaväzuje informovať banku o: 
o	porušení podmienok zmluvy o poskytnutí NFP zo strany konečného prijímateľa/príjemcu pomoci a márnom uplynutí lehoty stanovenej príjemcovi pomoci na odstránenie zistených porušení podmienok zmluvy o poskytnutí NFP do 7 kalendárnych dní po márnom uplynutí lehoty, 
o	pozastavení preplácania vynaložených výdavkov konečnému prijímateľovi/príjemcovi pomoci do 5 kalendárnych dní odo dňa oznámenia riadiaceho orgánu/sprostredkovateľského orgánu pod riadiacim orgánom o pozastavení preplácania, 
o	odstúpení riadiaceho orgánu//sprostredkovateľského orgánu pod riadiacim orgánom od zmluvy o poskytnutí NFP s konečným prijímateľom/príjemcom pomoci a o dôvodoch odstúpenia od zmluvy o poskytnutí NFP do troch kalendárnych dní odo dňa odstúpenia, 
o	porušení rozpočtovej disciplíny v zmysle príslušných ustanovení zákona o rozpočtových pravidlách. Riadiaci orgán/sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom informuje o tejto skutočnosti banku do 3 kalendárnych dní odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia vydaného v správnom konaní;
•	v prípade, ak počas platnosti zmluvy o poskytnutí NFP alebo zmluvy o úvere dôjde k schváleniu dodatku k týmto zmluvám, riadiaci orgán/sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom a banka sú povinné sa vzájomne informovať v lehote do 10 kalendárnych dní od uzatvorenia takýchto dodatkov. 
Povinnosti banky: 
•	banka písomne informuje riadiaci orgán/sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom o termíne vykonania kontroly plnenia podmienok zmluvy o úvere a zmlúv s ňou súvisiacich u klienta banky v dostatočnom časovom predstihu, najmenej však 5 kalendárnych dní pred termínom vykonania kontroly plnenia podmienok zmluvy o úvere a zmlúv s ňou súvisiacich. Na tejto kontrole u klienta banky sa môže(u) zúčastniť aj zástupca(ovia) riadiaceho orgánu/sprostredkovateľského orgánu pod riadiacim orgánom, ak o tom riadiaci orgán/sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom informuje banku najneskôr deň pred výkonom kontroly;
•	banka je povinná informovať riadiaci orgán/sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom o skutočnostiach vyplývajúcich z analýzy ekonomickej situácie klienta banky, ktoré by viedli k zatriedeniu pohľadávky banky z tohto úveru do triedy neštandardných pohľadávok v zmysle príslušného opatrenia Národnej banky Slovenska, a to do 10 kalendárnych dní odo dňa, keď sa o nich banka dozvedela;
•	banka sa zaväzuje informovať riadiaci orgán/sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom o:
o	akomkoľvek porušení podmienok zmluvy o úvere, ktoré sú rozhodujúce pre pozastavenie poskytovania úveru alebo zmenu splátkového kalendára do 7 kalendárnych dní odo dňa, keď sa to banka dozvedela, 
o	odstúpení banky od zmluvy o úvere a o dôvodoch odstúpenia od zmluvy o úvere do troch kalendárnych dní odo dňa odstúpenia; 
•	banka je povinná oznámiť riadiacemu orgánu/sprostredkovateľskému orgánu pod riadiacim orgánom porušenie zmluvy o úvere uzavretej s klientom, ktoré má za následok speňaženie zálohu zo strany banky do 3 kalendárnych dní odo dňa, keď sa o tejto skutočnosti dozvedela; 
•	v prípade, ak počas platnosti zmluvy o poskytnutí NFP alebo zmluvy o úvere dôjde k schváleniu dodatku k týmto zmluvám, riadiaci orgán/sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom a banka sú povinné sa vzájomne informovať v lehote do 10 kalendárnych dní od uzatvorenia takýchto dodatkov. 
V prípade nedostatku vlastných zdrojov konečný prijímateľ/príjemca pomoci môže na krytie svojho podielu na projekte využiť bankový úver z komerčnej banky. V takomto prípade je najvhodnejším nástrojom na zabezpečenie pohľadávky štátu a banky v prípade porušenia finančnej disciplíny, resp. úverovej zmluvy zo strany konečného prijímateľa/príjemcu pomoci uplatnenie záložného práva. Majetok získaný zo zdrojov štrukturálnych fondov sa v zmluve s konečným prijímateľom/príjemcom pomoci založí v prospech štátu a v prospech banky, ktorá bude tzv. prvým veriteľom. Nepôjde teda o spoločné záložné právo, ale oba subjekty budú voči konečnému prijímateľovi/príjemcovi pomoci samostatné vo svojich pohľadávkach, pričom vzťah a vzájomný postup pri realizovaní záložného práva medzi štátom a bankami bude upravený samostatnými zmluvami medzi riadiacimi orgánmi/sprostredkovateľskými orgánmi pod riadiacim orgánom a komerčnými bankami. Tento vzťah bude postavený na záväzku banky neuspokojiť svoju pohľadávku až do času nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia Správy finančnej kontroly o porušení finančnej disciplíny zo strany konečného prijímateľa/príjemcu pomoci. Po nadobudnutí právoplatnosti uvedeného rozhodnutia dôjde realizovaním záložného práva k pomernému uspokojeniu pohľadávok banky a štátu. Tento postup bude dodržaný aj v prípade, že výťažok zo speňaženia zálohu nebude postačovať na uspokojenie oboch veriteľov, tzn. že štát ako aj banka budú pomerne uspokojení len čiastočne.
V súlade so zákonom č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov záložné právo nemožno zriadiť na majetok vo vlastníctve štátu. 
V rámci tzv. „bridge financing“ teda úverov na prechodný nedostatok finančných prostriedkov do doby refundácie úveru NFP nie je nutné osobitné správanie sa riadiaceho orgánu/sprostredkovateľského orgánu pod riadiacim orgánom voči bankám. Dôvodom je skutočnosť, že štát vytvoril dostatočný rámec na definovanie oprávnených nákladov, tzn., že banka bude v etape poskytovania bridge úveru z potvrdenia o poskytnutí NFP a zo zmluvy o poskytnutí NFP vedieť účel, výšku a predmety/veci nadobúdané z NFP. Následne môže na základe nároku konečného prijímateľa/príjemcu pomoci predfinancovať sumu NFP a dokumentárnym spôsobom uvoľniť a poukázať prostriedky na základe pokynu konečného prijímateľa/príjemcu pomoci dodávateľovi. Podľa stanoviska niektorých komerčných bánk nie je nutné zakladanie majetku konečného prijímateľa/príjemcu pomoci na krátke – približne 60-dňové obdobie.
Riadiaci orgán/sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom sa musí zaviazať, že do stanovenej lehoty približne 60 dní od doručenia kompletnej a správnej žiadosti konečného prijímateľa/príjemcu pomoci o platbu poukáže prostriedky na účet konečného prijímateľa/príjemcu pomoci. Zároveň sa musí zaviazať, že v potvrdení o poskytnutí NFP a následne i v zmluve o poskytnutí NFP presne položkovite uvedie predmet financovania – oprávnenosti nákladov, čo bude slúžiť pre banku na vymedzenie účelu úveru.