MOŽNO SPRÍSTUPNIŤ

Obsah

1. Doterajší vývoj v oblasti revízie rozpočtu EÚ
1.1  Dôvody revízie rozpočtu EÚ a doterajší vývoj v tejto oblasti
1.2 Hlavné témy dokumentu „Reforma rozpočtu, zmena Európy“ a zabezpečenie vypracovania predbežného stanoviska Slovenskej republiky k revízii rozpočtu EÚ
2. Odpovede Slovenskej republiky na otázky dokumentu „Reforma rozpočtu, zmena Európy“
2.1 Rozpočet EÚ od svojho vzniku
2.2 Vytváranie rozpočtu EÚ pre budúcnosť: pridaná hodnota výdavkov EÚ
2.3 Financovanie rozpočtu EÚ
3. Súhrnné stanovisko SR k výdavkovej a príjmovej strane rozpočtu EÚ

Príloha: Analýza výdavkovej a príjmovej časti rozpočtu EÚ

1. Doterajší vývoj v oblasti revízie rozpočtu EÚ
1.1  Dôvody revízie rozpočtu EÚ a doterajší vývoj v tejto oblasti

V nadväznosti na závery Európskej rady z decembra 2005 sa Európsky parlament, Rada a Európska komisia (ďalej len „EK“) v  máji 2006 dohodli, že EK by mala uskutočniť dôkladné preskúmanie rozpočtu EÚ. EK bola vyzvaná, „aby uskutočnila úplné, širokospektrálne preskúmanie všetkých aspektov výdavkov Európskej únie vrátane spoločnej poľnohospodárskej politiky a vlastných zdrojov (vrátane korekcie Veľkej Británie) a aby v rokoch 2008 až 2009 podala správu.“

Hlavným dôvodom revízie rozpočtu je preskúmanie rozpočtu EÚ z hľadiska jeho schopnosti adekvátne reagovať na meniacu sa politickú agendu EÚ, ktorá sa v súčasnosti od základu aktualizuje. Globalizácia so sebou prináša nové výzvy a stredobodom európskej diskusie sa stali témy, ako napríklad zmena klímy, energetika či migrácia, pričom aj témy ako inovácie a vytváranie priaznivého podnikateľského prostredia nadobúdajú v rámci stratégie rastu a zamestnanosti v porovnaní s minulosťou čoraz väčší význam. 

EK predložila dňa 12. 9. 2007 dokument pod názvom „Reforma rozpočtu, zmena Európy“, ktorý je prvým krokom zo strany EK k realizácii komplexného preskúmania rozpočtu EÚ. Cieľom dokumentu „Reforma rozpočtu EÚ, zmena Európy“ je otvoriť širokospektrálny konzultačný proces so všetkými stranami, ktoré majú záujem, na miestnej, regionálnej, národnej a európskej úrovni, s cieľom stimulovať otvorenú diskusiu o finančných prostriedkoch EÚ. Konzultačný proces sa ukončí dňa 15.4.2008.

V nadväznosti na vyššie uvedený dokument EK vypracovalo Ministerstvo financií SR materiál Východiská Slovenskej republiky k revízii rozpočtu EÚ, ktorý vláda SR schválila unesením č. 1022/2007. Tento materiál informoval o krokoch, ktoré by mala SR v súvislosti s revíziou rozpočtu EÚ podniknúť a špecifikoval  základné východiská SR pre revíziu rozpočtu EÚ 2008/2009. V uznesení vlády SR k tomuto dokumentu bola ministrovi financií SR uložená úloha predložiť v spolupráci s ministrom zahraničných vecí a úradom vlády SR v termíne do 15.3.2008 návrh predbežného stanoviska SR k revízii rozpočtu EÚ, ktoré bude následne v predložené EK ako príspevok SR do diskusie o rozpočte EÚ. 

Pre SR je dôležité, aby sa zapojila do diskusie o budúcnosti rozpočtu EÚ s cieľom podporovať svoje prioritné oblastí v rámci rozpočtu EÚ (osobitne politiku súdržnosti) a budúce výzvy dôležité z pohľadu SR, ako aj presadzovať také princípy na hodnotenie a riadenie príjmov a výdavkov rozpočtu EÚ, ktoré SR považuje za najvhodnejšie.

Konzultačné obdobie trvá do polovice apríla 2008. Po jeho ukončení má EK v pláne vykonať sumarizáciu odpovedí a uskutočniť politickú konferenciu o revízii rozpočtu EÚ na konci mája 2008. Nasledujúcou fázou procesu revízie rozpočtu bude publikácia návrhov EK k revízii rozpočtu EÚ, pričom podľa dostupných informácií by sa publikácia týchto návrhov mala uskutočniť v období júl 2008 až február 2009. 

Súčasná EK má záujem ukončiť revíziu rozpočtu pred vypršaním svojho mandátu v roku 2009, pričom prípravu nového viacročného finančného rámca (ďalej len „VFR“) na obdobie po roku 2013 prenechá nasledujúcej novej EK.  Z pohľadu EK by revízia rozpočtu nemala byť renegociáciou súčasného viacročného finančného rámca na roky 2007 - 2013, či prvým kolom rokovaní o nasledujúcom finančnom rámci po roku 2013, ale mala by to byť hlavne diskusia o tom, aké by mali byť priority EÚ v časovom horizonte 10 až 20 rokov a ako by sa týmto prioritám mal prispôsobiť rozpočet EÚ predovšetkým z pohľadu zabezpečenia čo najvyššej európskej pridanej hodnoty.  

1.2 Hlavné témy dokumentu „Reforma rozpočtu, zmena Európy“ a zabezpečenie vypracovania predbežného stanoviska Slovenskej republiky k revízii rozpočtu EÚ

EK chce v rámci revízie rozpočtu EÚ preskúmať, ako celkovo funguje rozpočet EÚ, ako sa má dosiahnuť správna rovnováha medzi kontinuitou a schopnosťou reagovať na nové výzvy, ako aj to, či by nemal byť rozpočet EÚ riadený odlišným spôsobom. EK chce taktiež uplatniť nový pohľad na čo najlepší spôsob zabezpečenia zdrojov potrebných na financovanie politík EÚ.

Hlavné otázky otvoreného dokumentu EK k revízii rozpočtu EÚ je možné rozdeliť do nasledovných tematických skupín: 

•	Flexibilita rozpočtu - rozpočet ako nástroj umožňujúci reagovať na meniacu sa realitu;
•	Hlavné politické priority EÚ - priority by mali odrážať nové výzvy pre EÚ;
•	Priority výdavkov EÚ - mali by zodpovedať politickým prioritám a poskytovať maximálnu možnú pridanú hodnotu;
•	Implementačné nástroje - mali by smerovať k maximálnej efektívnosti implementácie rozpočtu EÚ;
•	Financovanie   rozpočtu EÚ - zabezpečiť  efektívne, jednoduché a transparentné financovanie plne pokrývajúce ambície EÚ.

Vzhľadom na široký záber položených otázok (a aj samotnej revízie rozpočtu EÚ) bolo v rámci prípravy predbežného stanoviska SR oslovené všetky relevantné rezorty, ktoré poznajú najdetailnejšie problematiku jednotlivých implementačných nástrojov, aby špecifikovali a navrhli v rámci podkladov do predbežného stanoviska predovšetkým nasledovné skutočnosti:

•	Posúdili pridanú hodnotu nástrojov a politík, ktoré spadajú do pôsobnosti ich rezortu, na úrovni EÚ;
•	Zhodnotili funkčnosť implementačných nástrojov, ktorými sa realizujú politiky EÚ spadajúce do pôsobnosti ich rezortu a prípadne navrhli nové, efektívnejšie implementačné nástroje a nové priority rozpočtu;
•	Posúdili mieru výhodnosti jednotlivých politík, oblastí a nástrojov pre SR (koľko prostriedkov SR získa z príslušného nástroja v porovnaní s tým, koľko prispieva na príslušný nástroj), pretože z pohľadu záujmov SR bude pri revízii rozpočtu EÚ, okrem iného, dôležité podporovať politiky, oblasti a nástroje, ktoré majú (resp. budú  mať), čo najväčšiu pridanú hodnotu pre SR a v ktorých má SR predpoklady na čo najvyššie čerpanie prostriedkov z rozpočtu EÚ. 

Ministerstvo financií SR na základe výročných finančných správ EK a podkladov poskytnutých rezortmi vyhodnotilo mieru výhodnosti programov, nástrojov a politík, pričom kľúčovými pokladmi pre tvorbu predbežného stanoviska SR boli podklady od Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja, ktoré na základe úlohy B.2 uznesenia vlády SR č. 1022/2007 vypracovalo Konsolidované stanovisko k výzvam politiky súdržnosti sformulovaným Európskou komisiou v 4. správe o hospodárskej a sociálnej súdržnosti (kohézii) a Ministerstva pôdohospodárstva SR, ktoré na základe úlohy B.3 uznesenia vlády SR č. 1022/2007 vypracovalo Konsolidované stanovisko k budúcnosti spoločnej poľnohospodárskej politiky a rozvoja vidieka. 

Posúdenie pridanej hodnoty nástrojov, miery výhodnosti, ako aj pozícia SR k príjmovej a výdavkovej strane rozpočtu EÚ sú súčasťou analýzy príjmovej a výdavkovej strany rozpočtu EÚ, ktorá tvorí prílohu tohto materiálu. Výsledky analýzy príjmovej a výdavkovej strany rozpočtu EÚ sú zohľadnené pri odpovediach SR na otázky dokumentu „Reforma rozpočtu, zmena Európy“, ako aj v súhrnnom stanovisku SR k výdavkovej a príjmovej strane rozpočtu EÚ.

Cieľom vyššie uvedeného spôsobu prípravy predbežného stanoviska bolo, aby sa odpovede SR na otázky dokumentu EK zakladali na posúdení aspektov rozpočtu EÚ z dlhodobejšieho hľadiska (analýze príjmovej a výdavkovej strany rozpočtu EÚ) a aby na príprave predbežného stanoviska aktívne participovali aj jednotlivé rezorty. 

Dokument v úvodnej časti informuje o doterajšom vývoji v oblasti revízie rozpočtu EÚ. Druhá časť obsahuje odpovede SR na otázky dokumentu EK „Reforma rozpočtu, zmena Európy“. Táto časť materiálu bude po schválení vládou SR predložená EK ako príspevok SR do diskusie o revízii rozpočtu EÚ. 

Tretia časť materiálu (súhrnné stanovisko SR k výdavkovej a príjmovej strane rozpočtu EÚ) predstavuje zhrnutie  hlavných pozícií SR k výdavkovej a príjmovej strane rozpočtu EÚ, s cieľom zabezpečenia jednotnej prezentácie pozícií SR v rámci rôznych formálnych a neformálnych konzultácií, stretnutí a rokovaní k revízii rozpočtu EÚ v nasledujúcom období.  

2. Odpovede Slovenskej republiky na otázky dokumentu „Reforma rozpočtu, zmena Európy“

Verejný konzultačný proces k  úvodnému dokumentu EK by mal napomôcť EK hľadať odpovede na 12 otázok zoskupených do troch oblastí, ktoré EK považuje za kľúčové pre revíziu rozpočtu EÚ: 

•	Rozpočet EÚ od svojho vzniku – rozpočet ako nástroj umožňujúci reagovať na meniacu sa realitu (nájdenie správnej rovnováhy medzi potrebou stability a flexibility rozpočtu EÚ);

•	Vytváranie rozpočtu EÚ pre budúcnosť: pridaná hodnota výdavkov EÚ –  hlavné politické priority EÚ, odrážajúce nové výzvy; priority výdavkov EÚ, zodpovedajúce politickým prioritám a poskytujúce maximálnu pridanú hodnotu pri oslovení nových výziev; implementačné nástroje, smerujúce k maximálnej efektívnosti implementácie rozpočtu EÚ;

•	Financovanie rozpočtu EÚ – s cieľom zvýšenia jeho efektívnosti, jednoduchosti a transparentnosti,  pri zabezpečení toho, aby zdroje plne pokrývali ambície EÚ.
2.1 Rozpočet EÚ od svojho vzniku 

1. Preukázal rozpočet EÚ schopnosť  dostatočne reagovať na zmenené potreby?

Rozpočet EÚ slúži ako nástroj  na odrazenie politických priorít. V rozpočte EÚ sa v minulom období zásadnejšie neodrazili viaceré zmenené potreby EÚ (napr. výraznejšia podpora ekonomického rastu, zvyšovania zamestnanosti, konkurencieschopnosti, inovácií a technologického rozvoja a pod.). Hlavným dôvodom tejto skutočnosti však nebolo to, že by rozpočet EÚ neodrážal existujúce politické priority EÚ, ale to, že v rámci EÚ nebola dostatočná ochota zásadnejšie existujúce priority a politiky meniť.

Mechanizmy flexibility v rámci rozpočtu v minulosti v zásade preukázali dostatočnú schopnosť na pokrytie zmien vyplývajúcich z nových výziev, resp. neočakávaného vývoja.  Navyše nový viacročný finančný rámec na roky 2007 - 2013 poskytuje viac flexibility a obsahuje viac nástrojov podporujúcich flexibilitu ako predošlé viacročné finančné rámce. 

2. Ako by mala byť vo viacročnom finančnom rámci  nájdená správna rovnováha medzi potrebou stability a potrebou flexibility?

Súčasný viacročný finančný rámec poskytuje z pohľadu SR primeranú rovnováhu medzi potrebou stability a potrebou flexibility rozpočtu. Slovenská republika je však otvorená diskusii o aspektoch stability a flexibility rozpočtu EÚ.

2.2 Vytváranie rozpočtu EÚ pre budúcnosť: pridaná hodnota výdavkov EÚ

3. Predstavujú nové výzvy (kapacita ďalšieho prispôsobovania sa štrukturálnym zmenám; posilňovanie vedomostí, mobility, konkurencieschopnosti a inovácií; transformácia na ekonomiku vedomostí a služieb; zmena štruktúry a súčasnej rovnováhy spoločností; význam ekonomickej a sociálnej súdržnosti; dopady klimatických zmien; nové politiky EÚ pre poľnohospodárstvo, vidiek a rybolov; bezpečná, udržateľná a konkurencieschopná energia; migračné tlaky; ochrana a bezpečnosť občanov; efektívna úlohu EÚ vo svete) efektívne zhrnutie kľúčových otázok, ktoré stoja  pred Európou v nasledujúcich desiatkach rokov?

Áno. Dokument EK identifikuje hlavné kľúčové výzvy, ktorým bude musieť  EÚ čeliť v  strednodobom a dlhodobom časovom horizonte. SR má záujem diskutovať o konkrétnych nástrojoch a podmienkach, na základe ktorých bude možné na tieto výzvy reagovať.

4. Aké kritériá je potrebné použiť s cieľom zabezpečiť, aby princíp európskej pridanej hodnoty bol účinne uplatnený?

Ku kritériám, ktoré by mali byť použité pre účinné uplatnenie princípu európskej pridanej hodnoty, patria vyššia efektívnosť použitia prostriedkov na úrovni EÚ ako na národnej úrovni pri dosiahnutí stanovených cieľov politík, schopnosť EÚ poskytnúť službu, ktorú si členské štáty nevedia zabezpečiť na svojej úrovni, ako aj plnenie strategických priorít EÚ, pričom je potrebné zohľadniť tiež aspekty spoločného záujmu členských štátov EÚ, subsidiarity a solidarity. 

5. Ako by mali byť ciele pre jednotlivé politiky primerane odrazené vo výdavkových prioritách? Aké zmeny je potrebné urobiť?

Slovenská republika podporuje trend zvyšovania konkurencieschopnosti EÚ a  rastu prostriedkov pre programy a opatrenia zamerané na plnenie cieľov Lisabonskej stratégie. K oblastiam, do ktorých by osobitne malo smerovať podstatne viac prostriedkov, patrí politika vzdelávania pre jej prínos pre ekonomický, sociálny a osobnostný rozvoj, keďže je dôležitým bodom tzv. znalostného trojuholníka (vzdelávanie, výskum a inovácie), ktorý hrá kľúčovú úlohu pri podpore zamestnanosti a rastu, ako aj transformácii ekonomiky EÚ na ekonomiku vedomostí a služieb.  

Slovenská republika k prioritným oblastiam, ktoré pre EÚ prinášajú vysokú pridanú hodnotu, zaraďuje politiku súdržnosti, osobitne pre jej pozitívny vplyv na znižovanie regionálnych rozdielov, posilňovanie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti a jednoznačný príspevok k dosahovaniu európskych strategických cieľov vyjadrených v Lisabonskej stratégii, t. j. k dosahovaniu rastu a zamestnanosti. Slovenská republika podporuje zachovanie súčasného podielu politiky súdržnosti na celkových výdavkoch rozpočtu EÚ, čiže približne 35%.

Slovenská republika sa domnieva, že je potrebné posilniť integrovaný prístup politiky súdržnosti. Vzhľadom na to je v budúcom období dôležité, aby na základe určenia špecifík regiónov pre potreby zvyšovania ich konkurencieschopnosti vrátane komplexného rozvoja vidieka s cieľom dosiahnuť synergický efekt podpory z fondov EÚ, boli vytvárané podmienky na efektívnejšie prepojenie politiky súdržnosti a rozvoja vidieka.

Slovenská republika je presvedčená, že rozpočtové prostriedky na 1. pilier spoločnej poľnohospodárskej politiky by mali byť orientované na dlhodobý cieľ zvýšiť konkurencieschopnosť poľnohospodárstva krajín EÚ, najmä podporou rozvoja vhodnej trhovej infraštruktúry a produkcie bezpečných a kvalitných výrobkov.

K oblastiam, do ktorých je potrebné smerovať viac prostriedkov, patrí z pohľadu SR aj rozvoj vidieka vzhľadom na jeho vysokú pridanú hodnotu pri podpore trvalo udržateľného rozvoja krajiny a vidieka, znižovaní  regionálnych rozdielov a pri posilňovaní sociálnej súdržnosti.

Slovenská republika podporuje posilnenie financovania pre  oblasti azylovej a migračnej politiky (osobitne existujúce nástroje Európsky fond pre utečencov a Európsky fond pre návrat), predchádzanie a boj proti trestnej činnosti a predchádzanie, pripravenosť a riadenie následkov terorizmu a iných bezpečnostných rizík.  

Slovenská republika podporuje posilňovanie zahraničnopolitického postavenia EÚ a s tým súvisiacu potrebu rastu prostriedkov na túto oblasť.

6. Počas akého časového horizontu by sa mala uskutočniť zmena priorít? 

Slovenská republika z hľadiska časového horizontu podporuje uskutočnenie zmeny priorít a výdavkov až po roku 2013, osobitne vzhľadom na predpokladanú nízku politickú priechodnosť podstatnejších zmien už počas súčasného finančného rámca na roky 2007-2013.  

Zásadnejšia reforma výdavkov by mohla byť rozdelená na dve etapy - prvú etapu v nasledujúcom viacročnom finančnom rámci po roku 2013 a druhú etapu v ďalšom viacročnom finančnom rámci po roku 2020 (resp. 2018, ak by prišlo k skráteniu nasledujúceho viacročného finančného rámca na 5 rokov). 

Slovenská republika je však otvorená diskusii o menších zmenách už počas súčasného viacročného finančného rámca.

7. Ako by bolo možné zlepšiť efektívnosť a účinnosť implementácie rozpočtu EÚ?

Aj napriek viacerým pozitívnym zmenám v zjednodušení implementácie rozpočtu EÚ v súčasnom viacročnom finančnom rámci na roky 2007 - 2013, súčasný systém implementácie prostriedkov je stále značne zložitý, striktný a administratívne náročný a je potrebná jeho účinnejšia koordinácia najmä na úrovni EÚ medzi jednotlivými politikami Spoločenstva tak, aby nedochádzalo k ich sektoralizácii, pričom je potrebné aj  jeho ďalšie zjednodušenie, decentralizácia, zvýšenie flexibility a posilnenie zodpovednosti ČŠ, čo by však súčasne malo byť spojené so zabezpečením efektívneho fungovania riadiacich a kontrolných systémov na strane tak EK, ako aj ČŠ. 

8. Môže byť transparentnosť a zodpovednosť za rozpočet  ďalej posilňovaná?

Áno. Rozpočet EÚ by sa mal stať pre občanov zrozumiteľnejším. Je potrebná lepšia komunikácia s verejnosťou s cieľom dosiahnuť lepšiu informovanosť o politikách a opatreniach podporovaných prostredníctvom rozpočtu EÚ, ako aj o zabezpečení zdrojov rozpočtu EÚ. 

9. Môže posilnenie flexibility pomôcť maximalizovať prínosy z výdavkov EÚ a politickú schopnosť reagovania rozpočtu EÚ na rôzne  výzvy? 	
 
Zdieľame názor, že posilnenie  flexibility môže pomôcť maximalizovať prínosy z výdavkov EÚ a zvýšiť  schopnosť reagovania rozpočtu EÚ na nové politické výzvy. Vzhľadom na viacročný charakter mnohých programov je však na druhej strane potrebné zabezpečiť  aj primeranú stabilitu rozpočtu EÚ. 

2.3 Financovanie rozpočtu EÚ

10. O ktoré princípy by sa mala opierať príjmová strana rozpočtu EÚ a ako by mali byť tieto princípy odrazené v systéme vlastných zdrojov?

Rozpočet EÚ by sa mal opierať osobitne o princípy dostatočnosti, stability, spravodlivosti, jednoduchosti, viditeľnosti a administratívnej nákladovej efektívnosti. Z pohľadu SR sa javí ako osobitne potrebné zjednodušenie súčasného zložitého systému vlastných zdrojov, ktoré by sa mohlo realizovať od roku 2014  formou zrušenia zdroja založeného na dani z pridanej hodnoty (ďalej len DPH“), čím by sa systém vlastných zdrojov stal jednoduchším, zrozumiteľnejším a administratívne menej nákladnejším. Posilnila by sa tým dominantná úloha zdroja založeného na hrubom národnom dôchodku (ďalej len „HND“), ktorý spĺňa osobitne princípy dostatočnosti, stability a spravodlivosti.  V rámci procesu zjednodušovania je potrebné tiež odstrániť všetky korekčné a kompenzačné mechanizmy. 

Slovenská republika nepodporuje zavedenie nového vlastného daňovo založeného zdroja (EÚ dane), keďže zavedenie daňovo založeného zdroja by si veľmi pravdepodobne vyžiadalo harmonizáciu daňových základov a sadzieb daní, čo sa v súčasnosti javí ako veľmi ťažko realizovateľné.  

11. Existuje akékoľvek opodstatnenie pre udržiavanie korekčných a kompenzačných mechanizmov?

Slovenská republika sa stavia negatívne k akýmkoľvek formám  kompenzačných mechanizmov v rámci rozpočtu EÚ. Kompenzačné mechanizmy komplikujú financovanie rozpočtu EÚ a vnášajú do neho prvky nerovnakého zaobchádzania. 

12. Aká by mala byť väzba medzi občanmi, politickými prioritami a financovaním rozpočtu EÚ? 

Dôležitým aspektom posilnenia väzby občanov na politické priority a financovanie rozpočtu EÚ je posilnenie informovanosti, transparentnosti a zjednodušovania, s cieľom umožniť občanom zrozumiteľnou formou vidieť, ako sa zabezpečuje financovanie rozpočtu EÚ a ako  sú prostriedky rozpočtu EÚ použité. Posilneniu tejto väzby by prospelo aj zjednodušenie súčasného zložitého systému financovania rozpočtu EÚ.  

3. Súhrnné stanovisko SR k výdavkovej a príjmovej strane rozpočtu EÚ

•	Slovenská republika podporuje v diskusii o revízii rozpočtu EÚ vyvážené zohľadňovanie základných princípov, ktorými by sa mali hodnotiť výdavky rozpočtu EÚ (subsidiarita a proporcionalita), pričom za jeden z hlavných všeobecných princípov, ktorý treba brať naďalej do úvahy, považuje princíp solidarity; 

•	Slovenská republika preferuje  uskutočnenie zásadnejšej reformy rozpočtu EÚ až po roku 2013. Dosiahnutie dohody o súčasnom VFR bolo obtiažne a časovo náročné. Otvorenie VFR v strede jeho trvania by mohlo priniesť ďalšiu sériu zložitých rokovaní, pričom zásadnejšia reforma rozpočtu EÚ už v období 2007 – 2013 sa z hľadiska politickej akceptovateľnosti javí ako veľmi nepravdepodobná, osobitne keď výška  poľnohospodárskych výdavkov je dohodnutá až do roku 2013;

•	SR považuje za jednu z najnaliehavejších budúcich výziev  EÚ otázku energetickej bezpečnosti;

•	Slovenská republika podporuje všeobecný pozitívny trend zvyšovania konkurencieschopnosti EÚ a  rastu prostriedkov pre programy a opatrenia zamerané na plnenie cieľov Lisabonskej stratégie;

•	Slovenská republika osobitne podporuje vzdelávaciu politiku (Program celoživotného vzdelávania a program Mládež v akcii) vzhľadom na význam vzdelávania ako jedného z bodov tzv. znalostného trojuholníka (vzdelávanie, výskum a inovácie), ktorý hrá kľúčovú úlohu pri podpore zamestnanosti a rastu;

•	Slovenská republika považuje za prioritnú oblasť politiku súdržnosti, ktorá pre EÚ prináša vysokú pridanú hodnotu, osobitne pri znižovaní regionálnych rozdielov a posilňovaní sociálnej súdržnosti. Slovenská republika podporuje zachovanie súčasného podielu politiky súdržnosti na celkových výdavkoch rozpočtu EÚ čiže približne 35%;

•	Slovenská republika vo všeobecnosti súhlasí s výzvami, ktoré boli identifikované v rámci 4. správy o súdržnosti a považuje za potrebné im venovať zvýšenú pozornosť. SR má záujem diskutovať o konkrétnych nástrojoch a podmienkach, na základe ktorých bude možné na tieto výzvy reagovať;
 
•	Slovenská republika za jednu z prioritných oblastí považuje posilňovanie rozvoja vidieka vzhľadom na vysokú pridanú hodnotu pri znižovaní regionálnych rozdielov a pri posilňovaní sociálnej súdržnosti;

•	Slovenská republika je presvedčená, že rozpočtové prostriedky na 1. pilier spoločnej poľnohospodárskej politiky by mali byť orientované na dlhodobý cieľ zvýšiť konkurencieschopnosť poľnohospodárstva krajín EÚ, najmä podporou rozvoja vhodnej trhovej infraštruktúry a produkcie bezpečných a kvalitných potravín;

•	Slovenská republika bude podporovať takú reformu poľnohospodárskych výdavkov, ktorá zabezpečí pre poľnohospodárov rovnakú štartovaciu čiaru a rovnaké podmienky v celej EÚ;

•	Slovenská republika je toho názoru, že nové výzvy ako klimatické zmeny, bioenergia, vodné hospodárstvo a biodiverzita by mali byť riešené cez integrované nástroje a je potrebné smerovať do týchto oblastí viac prostriedkov;

•	Slovenská republika podporuje rast prostriedkov pre oblasť azylovej a migračnej politiky ako oblasti prioritného záujmu EÚ, osobitne pre existujúce nástroje Európsky fond pre utečencov a Európsky fond pre návrat.  Slovenská republika za jednu z priorít považuje tiež osobitný nástroj určený na financovanie ochrany vonkajších hraníc EÚ;

•	Slovenská republika podporuje posilnenie financovania nástrojov zameraných na podporu policajnej spolupráce v boji proti všetkým formám trestnej činnosti, ako sú predchádzanie a boj proti trestnej činnosti a predchádzanie, pripravenosť a riadenie následkov terorizmu a iných bezpečnostných rizík;

•	K oblastiam, do ktorých je potrebné smerovať viac prostriedkov, patrí z pohľadu SR aj program Mládež v akcii;

•	Slovenská republika podporuje posilňovanie zahraničnopolitického postavenia EÚ a s tým súvisiacu potrebu rastu prostriedkov na túto politiku. Slovenská republika zvlášť podporuje posilňovanie nástroja susedskej politiky EÚ a jeho zameranie na oblasť  západného Balkánu a východnej Európy;

•	Slovenská republika podporuje pre budúce obdobie stabilizáciu, resp. mierny pokles podielu administratívnych výdavkov na celkovom rozpočte EÚ a podporuje opatrenia, ktoré zabezpečia čo najefektívnejšie a najúčinnejšie využívanie administratívnych kapacít a prostriedkov;

•	Slovenská republika podporuje zjednodušenie súčasného systému vlastných zdrojov ES. Slovenská republika ako najvhodnejšie riešenie podporuje systém vlastných zdrojov založený iba na zdroji založenom na HND a tradičných vlastných zdrojoch, pričom by bol zrušený zdroj  založený na DPH kvôli jeho administratívnej náročnosti; 

•	Slovenská republika sa stavia negatívne k akýmkoľvek formám  kompenzačných mechanizmov v rámci rozpočtu EÚ. Kompenzačné mechanizmy komplikujú financovanie rozpočtu EÚ a vnášajú do neho prvky nerovnakého zaobchádzania; 

•	Slovenská republika nepodporuje zavedenie nového daňovo založeného zdroja, keďže zavedenie daňovo založeného zdroja by si s veľkou pravdepodobnosťou vyžadovalo rozsiahlu harmonizáciu daňových systémov v EÚ, ktorá sa v súčasnosti javí ako ťažko realizovateľná. Navyše zatiaľ nie sú známe konkrétne návrhy EK pre takýto spôsob financovania. Tieto návrhy si po ich predložení budú vyžadovať podrobnú analýzu zo strany členských štátov, pričom pôjde aj o politicky senzitívnu tému.