Informácia o priebehu a výsledkoch cesty ministra zahraničných vecí E. Kukana na stretnutí ministrov zahraničných vecí pristupujúcich krajín Laekenskej skupiny
v Prahe 22.10.2002

Dňa 22.10.2002 sa v Prahe uskutočnilo stretnutie ministrov zahraničných vecí desiatich pristupujúcich krajín k EÚ tzv. Laekenskej skupiny (L-10) na ktorom sa zúčastnil minister zahraničných vecí Slovenskej republiky Eduard Kukan. Stretnutia sa ďalej zúčastnili: ČR – minister zahraničných vecí C. Svoboda; Cyprus – minister zahraničných vecí Ioannis Kasoulides, Estónsko – ministerka zahraničných vecí Kristina Ojuland; Malta – minister zahraničných vecí Joe Boerg; Slovinsko - minister zahraničných vecí Dimitrij Rupel; PR – štátna tajomníčka Dannita Hübner; MR - štátny tajomník Péter Balázs; Litva - námestník ministra Vincas Paleckis; Lotyšsko – štátny tajomník Maris Riekštinš.

Stretnutie nadväzovalo na predchádzajúce stretnutie zaminirov L-10 22.5.2002 vo Varšave a na stretnutie ministrov pre európske záležitosti 25.9.2002 vo Varšave (účasť za SR ŠTAT J. Figeľ). Hlavnými témami boli výmena názorov na zverejnený Strategický dokument a Pravidelné správy Európskej Komisie, spolupráca pristupujúcich krajín v záverečnej fáze rokovaní s EÚ a pozície k navrhovanému finančnému rámcu rozšírenia EÚ tzv. Laekenskej skupiny v Prahe. Na stretnutí bolo prijaté Spoločné vyhlásenie (v prílohe), zamerané najmä na finančné aspekty vstupu nových krajín do EÚ. Na záver stretnutia sa uskutočnilo prijatie predstaviteľov budúcich členských krajín EÚ u prezidenta Českej republiky Václava Havla na Pražskom hrade.
Cieľom stretnutia bolo vyslať jasný politický signál, že kandidátske krajiny neuzavrú prístupové rokovania za „každú cenu“, respektíve za neakceptovateľných podmienok vstupu.       Všetci ministri mali v princípe zhodné stanoviská v principiálnych otázkach ostávajúcich kapitol prístupového procesu „Rozpočet„ a „Poľnohospodárstvo„. Tento konsenzus je v plnej miere odzrkadlený v spoločnom vyhlásení zo stretnutia ministrov v Prahe.

V priebehu diskusie viacerí zaminiri vyslovili názor, že ani summit v Bruseli 24. – 25.10.2002 neprinesie rozhodné slovo EÚ v otázke finančného rámca pre rozširovanie a rozhodnutie zrejme padne až v období kodaňského summitu. Mnoho predstaviteľov vyslovilo obavu z oneskorovania rokovaní, keď budú pristupujúce krajiny postavené do pozície „ber alebo nechaj tak“ a nebudú môcť skutočne rokovať – časový faktor je mimoriadne dôležitý.  Podľa harmonogramu mali byť rokovania v nefinančných kapitolách ukončené už v septembri, avšak v závere októbra sú stále otvorené dôležité kapitoly, napr. Hospodárska súťaž. Vo vecných otázkach pri poľnohospodárstve a rozpočtových záležitostiach vládla medzi krajinami L-10 široká zhoda. Pozitívne bola hodnotená činnosť dánskeho predsedníctva, ktoré treba podporiť.

Slovensko: Minister zahraničných vecí SR E. Kukan informoval partnerov o pozíciách SR vo finančne citlivých otázkach v záverečnej fáze rokovaní. Vo svojom vystúpení sa dotkol všetkých aktuálnych otvorených otázok a problémov prístupového procesu. Ako priority SR pri finančnom rámci rozšírenia uviedol zlepšenie finančnej pozície SR oproti poslednému roku pred vstupom do EÚ, presadenie 7% zálohových platieb pri štrukturálnych fondoch, skrátenie prechodného obdobia pri priamych platbách roľníkom na 3 roky a zvýšenie produkčných kvót na vybrané poľnohospodárske komodity.
E. Kukan taktiež zhodnotil strategický dokument EK, kde vyzdvihol skutočnosť, že sa odporúča ukončiť rokovania s kandidátskymi krajinami do konca roku 2002. Informoval partnerov, že v SR dlhodobo existuje medzi obyvateľstvom vysoká podpora pre vstup do EÚ, ktorá sa pohybuje medzi 70-75 percentami. V tejto súvislosti uviedol, že SR je pripravená koordinovať vypísanie referenda s kandidátskymi krajinami, ktoré prejavia o takúto súčinnosť záujem. 
Slovenský minister navrhol, aby sa novembrová schôdzka predsedov vlád Laekenskej skupiny uskutočnila v Bruseli, a nie vo Varšave. Túto iniciatívu SR odôvodnil skutočnosťou, že existuje silná väzba medzi témami, ktoré sa budú diskutovať na stretnutí predsedov vlád a Bruselom samotným. E. Kukan zároveň navrhol, aby sa ešte predtým uskutočnilo prípravné stretnutie hlavných vyjednávačov pre vstup do EÚ na Slovensku. 

Česká republika: Nie je z politického hľadiska prijateľné, aby EÚ oznámila svoje pozície vo finančne náročných kapitolách až tesne pred kodanským summitom EÚ - pretože kandidátske krajiny by v takom prípade boli postavené do pozície „Take it or leave it“. ČR podrobila kritike prístup Holandska a Rakúska k rozširovaniu.
V prípade, že by sa vytvoril istý monitorovací systém kandidátskych krajín po vstupe, ako to navrhuje EK vo svojom strategickom dokumente, tak tento musí byť založený na princípe reciprocity.
Kandidátske krajiny by mali spolupracovať vo finančne citlivých kapitolách. V prípade, že niektorá z nich by pristúpila na ponúknuté podmienky a rozhodla by sa uzavrieť takúto kapitolu, mala by vopred informovať ostatné kandidátskej krajiny.

Slovinsko: Konvent o budúcnosti EÚ nesmie prísť s takými návrhmi, ktoré by umožnili budovať dvojrýchlostnú Európu. Súčasné kandidátske krajiny sa nesmú po vstupe do EÚ ocitnúť v polohe druhoradých členských krajín. 
V súvislosti s debatou o potrebe redukcie počtu jazykov v rámci EÚ, slovinský minister uviedol, že táto otázka je z hľadiska Slovinska principiálna. Slovinsko bude jednoznačne trvať na tom, aby po vstupe do EÚ bol slovinský jazyk jedným z úradných jazykov EÚ. Zástupca Slovinska uviedol, že jeho krajina nemôže samostatne znášať náklady súvisiace so vznikom novej vonkajšej hranice EÚ po vstupe krajiny do Únie. 

Estónsko: Upozornilo na skutočnosť, že medzi kandidátskymi krajinami s blížiacim sa finišom prístupového procesu rastie vzájomná konkurencia. Podľa estónskej ministerky niektoré vyhlásenia holandských politikov majú za cieľ ešte prehĺbiť rozpory medzi kandidátskymi krajinami. Upozornila na skutočnosť, že existujú signály zo zasadnutia ministrov nordickej skupiny v Luxemburgu, že tento týždeň sa nepodarí počas zasadnutia Rady EÚ dosiahnuť konsenzus v kapitolách, ktoré majú finančný dopad. 
Estónska ministerka vysoko ocenila doterajší priebeh a manažment dánskeho predsedníctva. Presadzovala zmienku do spoločného vyhlásenia ministrov zo stretnutia.

Cyprus: Upozornil na skutočnosť, že vnútropolitická situácia v Rakúsku a Holandsku môže predstavovať prekážku pre vstup nových krajín do EÚ. Vyjadril presvedčenie, že situácia na Cypre nebude prekážkou rozšírenia EÚ. Cyprus bude potrebovať finančnú pomoc od EÚ pri zabezpečovaní vonkajšej hranice EÚ.

Lotyšsko: Zástupca Lotyšska konštatoval, že niektoré krajiny v záverečnej fáze rozšírenia prichádzajú akoby s vlastným návrhmi na podmienky rozšírenia Únie, čo považuje z politického hľadiska za neprijateľné. 
Zástupca Lotyšska uviedol, že v kapitole „Poľnohospodárstvo“ majú jednotlivé kandidátske krajiny síce rozdielne záujmy, avšak spoločným záujmom všetkých krajín zostáva zachovanie konkurečnej schopnosti farmárov z kandidátskych krajín a otázka priamych platieb. 
Kritizoval návrh komisie ohľadne možnosti uplatnenia špeciálneho ochranného ustanovenia, ktoré by umožnilo EK prijať opatrenia v prípade vážneho porušenia, alebo hrozby porušenia fungovania vnútorného trhu vyplývajúceho z nedodržania negociačných záväzkov. 

Malta: Minister zahraničných vecí sa prihovoril za skoré prijatie pozície EÚ v kapitolách „Rozpočet“ a „Poľnohospodárstvo“, aby sa kandidátske krajiny nedostali na summite v Kodani do situácie „Take it or leave it“. Takisto odsúdil zámer uplatňovať tzv. špeciálne ochranné ustanovenia, ktorý bol prezentovaný v strategickom dokumente EK. Prihovoril sa za užšiu koordináciu spoločného postupu kandidátskych krajín, ktorá by sa mala realizovať predovšetkým prostredníctvom misií pri ES v Bruseli.

Poľsko: Zástupkyňa PR sa vyjadrila veľmi kriticky k pokusu EK zavádzať mechanizmus monitoringu kandidátskych krajín, respektíve zavádzania ďalších špeciálnych ochranných ustanovení– to dáva EÚ príliš netransparentné a nekontrolovateľné právomoci jednostranne a diskriminačne postupovať voči novým členským krajinám Podstatná je najmä otázka, kto bude rozhodovať o porušení acquis a event. sankciách – budú nové členské krajiny v rukách EK, alebo bude hrať svoju úlohu aj Rada – Poľsko si praje silnú EK odolnú proti zneužívaniu zo strany členských krajín. D. Hübnerová taktiež upozornila na skutočnosť, že vnútropolitický vývoj v Holandsku a Rakúsku môže z hľadiska rozšírenia predstavovať problém. V súvislosti s organizovaním stretnutia premiérov Laekenskej skupiny sa poľská strana po slovenskom protinávrhu na uskutočnenie stretnutia v Bruseli, a nie vo Varšave, prihovorila za to, aby o mieste konania schôdzky rozhodli premiéri počas nadchádzajúceho summitu v Kodani.

Maďarsko: MR zdôraznila, že nie je možné klásť pred rozširovanie žiadne ďalšie podmienky, napr. reformu agrárnej politiky. MR upozornila na skutočnosť, že samotná politická časť prístupového procesu do EÚ začala v podstate už v roku 1990. Samotné rokovania o vstupe a právna harmonizácia prebieha od roku 1998. V porovnaní s dĺžkou tohto obdobia ostáva v súčasnosti kandidátskym krajinám len minimálny čas na posúdenie tak citlivých otázok ako sú „Rozpočet“ a „Poľnohospodárstvo“. Štátny tajomník MR P. Balázs uviedol, že nemožno očakávať vzhľadom na rámec Berlínskej agendy „žiadne zázraky“. Avšak isté finančné prostriedky z rozpočtového riadku pre predvstupovú pomoc by mohli byť použité na kompenzáciu priamych platieb (rozdielu medzi 25 – 100 percentami). Podľa MR ide o čiastku 6.5 mld. EUR. 
Kompenzácia v podobe „lump – sum“ by mala byť zakotvená v prístupovej zmluve. Na druhej strane vyjadril nesúhlas s tým, aby špecifické ochranné opatrenia boli zakotvené priamo do prístupovej zmluvy. Podľa MR nie je na takýto krok dôvod, pokiaľ má ísť - ako sa deklaruje, o dočasné opatrenia. Taktiež MR kritizovala pri monitoringu nejasnosť rozsahu a dĺžky trvania monitorovania a požadovalo konzultačný mechanizmus pred sankciami.

Litva: Predstaviteľ Litvy vyjadril záujem na čo najskoršej plnohodnotnej účasti krajiny v Schengene. Kaliningrad nesmie byť prekážkou pre vstup Litvy do EÚ. Problematika tranzitu cez Kaliningrad sa určite dá zabezpečiť patričnými technickými opatreniami. Požiadal susedné krajiny o pochopenie situácie Litvy v tejto špecifickej otázke. Zároveň vyjadril presvedčenie, že táto otázka by sa mohla uspokojivo vyriešiť na summite EÚ/Rusko. Potrebné bude i zvýšenie finančnej pomoci pre jadrovú elektráreň Ignalina.

Konferencia ministrov zahraničných vecí Medzinárodného Visegrádskeho fondu.

          Na okraj stretnutia ministrov Laekenskej skupiny sa uskutočnila aj Konferencia ministrov zahraničných vecí Medzinárodného Visegrádskeho fondu (MVF). Ministri počas nej konsenzuálne schválili pravidlá týkajúce sa oznamovania Višegrádskeho štipendijného programu, podávania žiadostí, výberu, schvaľovania a implementácie postupov pre štipendiá v rámci VŠP. Schválený bol aj návrh ročných príspevkov členských krajín MVF do rozpočtu MVF na rok 2003. 

Závery:

Krajiny L-10 sa zhodli na nasledovnom:
•	pristupujúce krajiny očakávajú od štvrtkového summitu v Bruseli rozhodnutie o finančnom rámci rozširovania, ktoré bude vyvážené a vyzvali členské štáty plne využiť finančné možnosti berlínskeho rámca Agenda 2000 (pozn.: ide o potvrdenie stanoviska deklarovaného už vo Varšave, pristupujúce krajiny vnímajú finančný rámec Agenda 2000, schválený v Berlíne v marci 1999, ako už prisľúbený záväzok EÚ, pre prispievateľské členské krajiny v EÚ je medznou hranicou financovania, ktorú doposiaľ plne nevyužili),
•	pristupujúce krajiny by v prvých rokoch členstva mali byť v lepšej finančnej pozícii ako rok pred vstupom (pozn.: ide o politický záväzok EÚ, ktorý pristupujúce krajiny zdôrazňujú, nakoľko sa v praktických návrhoch finančného rámca pre rozšírenie často spochybňuje),
•	metodika počítania finančnej pozície budúcich členských krajín bude transparentná a vychádzajúca z realistických predpokladov (pozn.: EÚ tenduje k podceňovaniu absorpčnej kapacity pristupujúcich krajín v roku pred vstupom a k preceňovaniu absorpčnej kapacity rok po vstupe, aby sa znížili kompenzačné platby pristupujúcim krajinám, taktiež ďalšie návrhy EÚ, napr. zálohové platby pri štrukturálnych fondoch, sa javia skôr ako účelové a svojvoľné),
•	v agrárnej oblasti by mali byť roľníkom v pristupujúcich krajinách poskytované priame platby ktoré zabezpečia ich konkurencieschopnosť v EÚ, prechodné obdobie na priame platby by malo byť limitované na aktuálnu finančnú perspektívu do konca roku 2006 a produkčné kvóty by mali rešpektovať špecifiká krajín po poľnohospodárskej reforme (pozn.: pristupujúce krajiny nechcú pri priamych platbách akceptovať prechodné obdobie dlhé 10 rokov, ktoré navrhla EK s počiatočnou úrovňou 25%, s produkčnými kvótami počítanými za roky 1995-99 je nespokojná najmä ČR, ktorá mala v danom období pokles produkcie kvôli reforme svojho poľnohospodárstva),
•	ministri zdôraznili že financie vyhradené pre rozširovanie sú únosné pre EÚ a zdôraznili potrebu flexibilitu zo strany členských štátov v závere rokovaní, čo bude potrebné i pre získanie verejnej podpory pre ratifikáciu prístupových zmlúv. (pozn.: Výdavky EÚ aj počas historického rozšírenia EÚ zostávajú hlboko pod medzným limitom 1,27% HDP EÚ a bez rozšírenia by neboli omnoho nižšie, potreba získania podpory obyvateľstva pre európsky projekt rozšírenia je argumentom, ktorý akceptujú aj predstavitelia členských krajín EÚ),
•	pristupujúce krajiny v súvislosti so záverom summitu v Nice zvolať MVK v roku 2004 zdôrazňujú, že zásadné rozhodnutia o budúcej forme EÚ môžu byť prijaté len za ich účasti (pozn.: niektoré členské krajiny špekulujú o možnosti zvolať medzivládnu konferenciu o budúcnosti EÚ už v roku 2003, aby využili poslednú možnosť urobiť rozhodnutia ešte v menšej skupine EÚ – 15)
•	uskutoční sa ďalšie stretnutie na úrovni predsedov vlád krajín L-10 (pozn.: pravdepodobne v novembri; Poľsko už dávnejšie plánuje ako miesto konania Varšavu, na stretnutí prišla SR s návrhom urobiť stretnutie v Bruseli kvôli podstatne väčšiemu ohlasu politickému i mediálnemu, keď sa desať premiérov dostaví do metropoly EÚ, reakcia ostatných krajín L-10, najmä PR, ale aj MR i ČR, bola zdržanlivá, zrušenie Varšavy ako miesta stretnutia je treba konzultovať priamo s premiérmi, taktiež reakcia na návrh SR urobiť prípravné stretnutie hlavných negociátorov v Bratislave nebola pozitívna).

Viaceré kandidátske krajiny (najmä PR, MR, ČR, Estónsko) otvorene kritizovali pasáž zo strategického dokumentu Európskej komisie, ktorá sa týka monitoringu kandidátskych krajín po vstupe do EÚ a následnej možnosti uplatnenia špeciálneho ochranného ustanovenia. Vyhlásenie nezabudlo na KK Bulharsko a Rumunsko, ktorým vyslovilo podporu, taktiež privítalo pozitívny výsledok írskeho referenda a potvrdilo platnosť časového harmonogramu rozšírenia EÚ – ukončenie rokovaní v závere t.r.

Hlavným zmyslom podujatia bolo prezentovať L-10 ako silnú a jednotnú skupinu, ktorá má svoje spoločné záujmy. Podarilo sa aj prijať Spoločné vyhlásenie, ktoré je značne obsažnejšie ako tlačové prehlásenie z Varšavy 25.10.2002.

Príloha:
Spoločné vyhlásenie ministrov zahraničných vecí Laekenskej skupiny zo stretnutia v Prahe dňa 22.10.2002.

Meeting of the Ministers of Foreign Affairs
of Cyprus, the Czech Republic, Estonia, Hungary, Latvia,  Lithuania, Malta, Poland, Slovakia and  Slovenia

(Prague, October 22, 2002)

Joint statement

The Ministers of Foreign Affairs of Cyprus, the Czech Republic, Estonia, Hungary,  Latvia, Lithuania,  Malta,  Poland, Slovakia and Slovenia, met in Prague on October 22, 2002 to discuss issues related to the final phase of the negotiations on accession to the EU. 

The Ministers accepted with satisfaction the generally positive evaluation of their countries in the Regular Reports. They invited the Member States to endorse the recommendations contained in European Commissionґs Strategy Paper to conclude the accession negotiations with the ten acceding  Countries by the end of 2002, signing the Accession Treaty in spring 2003 and confirm the readiness to enter the EU at the beginning of 2004. The Ministers expressed the conviction that both the Candidate and the Member States will shortly have achieved the historic goal of unification of the European continent as an area of lasting peace and prosperity.

The Ministers, mindful of the fact that Bulgaria and Romania are also part of the negotiating process, expressed support for their efforts to become members of the European Union. 

The Ministers welcomed the result of the Irish referendum which will allow the EU to complete the process of ratification of the Treaty of Nice and get ready for enlargement.

The Ministers expressed their expectation that the European Council in Brussels will decide on a financial package which will reflect a fair balance between rights and obligations of membership. The Ministers invited the Member States to fully explore all possibilities offered by the Berlin financial framework.

The Ministers paid primary attention to the financial framework of the EU enlargement. They expressed the conviction that the result of the negotiations on the Financial and Budgetary provisions and the Agriculture chapters should reflect the following principles: 

•	The acquis communautaire as well as the principles of solidarity and cohesion which constitute the foundation stone of the European integration should be respected to the maximum possible extent.
•	The net budgetary position of the new Member States should be significantly better than their position prior to their entry into the EU, with the methodology of calculating the financial position of the candidate countries being transparent, proceeding from realistic assumptions and taking into account the financial impact of the accession on the state budget of the acceding countries.
•	The solution concerning financial transfers to the new Member States has to be accompanied by a phasing-in mechanism for the contribution of new members to the community budget or by a budgetary mechanism providing corrections based on the actual net balance.
•	Any potential transition period for the amount of direct payments should be limited only to the present financial perspective. 
•	Farmers in the new Member States should be in a fair competitive position in respect of their counterparts in the current Member States, with production quotas reflecting the specificities of countries having undergone farm reform.

The Ministers at the same time stated that the amount of funds that will provide for a dignified unification of the continent is within limits and will  have favourable impact on the economies of the current EU countries. In this connection, the Ministers called on their partners in the Member States to take a flexible approach in the final phase of the negotiations. Respecting this is essential not only for the quality of membership but also for generating public support for the Accession Treaty.

The Ministers appreciated the work done to date by the Convention and with reference to the decision of the Nice European Council to convene an intergovernmental conference in 2004 stated that the far-reaching decisions on the future shape of the enlarged EU can only be taken with the participation of the new EU Member States.

The next meeting of Cyprus, the Czech Republic,  Estonia,  Hungary,  Latvia,  Lithuania, Malta,  Poland, Slovakia and  Slovenia will be held on the level of Prime Ministers.