NÁRODNÁ RADA SLOVENSKEJ REPUBLIKY

III. volebné obdobie

Na rokovanie
Národnej rady Slovenskej republiky				Číslo: ........../2004

N á v r h

poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Juraja Blanára  

na vydanie 

zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 364/2004 Z. z. o vodách a o zmene zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov (vodný zákon).

	Návrh uznesenia:
Národná rada Slovenskej republiky 
schvaľuje 

Predkladá:

Juraj  Blanár	v.r.

návrh poslanca Juraja Blanára na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 364/2004 Z.z. o vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

Bratislava december 2004

NÁRODNÁ RADA SLOVENSKEJ REPUBLIKY

III. volebné obdobie

návrh

Zákon 

z................ 2005

ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 364/2004 Z. z. o  vodách a o zmene zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov (vodný zákon).

Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto zákone:

Čl. I.

Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 364/2004 Z.z. o vodách a o zmene zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov (vodný zákon) sa mení a dopĺňa takto:

1. V § 31 sa vkladá nové znenie odseku 7:

(7) Jestvujúce stavby a zariadenia rovnakého charakteru ako je definované v odseku 4 písm. a) bod č. 3 až 6 je možné  rekonštruovať, modernizovať a rozširovať, keď sa tým dosiahne zlepšenie ochrany vôd oproti súčasnému stavu a uplatnia sa pritom najlepšie dostupné techniky zabezpečujúce vysoký stupeň ochrany vôd.

2. V § 60 sa v odseku (1) vypúšťa  písmeno e). Písmená f), g), h) a i) budú premenované na e), f), g) a h).

3. V § 80 sa dopĺňa odsek 11, ktorý znie:

(11)  Úpravy vykonané v § 31 sa nevzťahujú na stavby ropovodov a iných líniových produktovodov na prepravu nebezpečných látok, ktorých výstavba bola začatá na základe právoplatného povolenia pred nadobudnutím účinnosti tejto novely zákona.

	Čl. II.
	
      Tento zákon nadobúda účinnosť dňom vyhlásenia.

Dôvodová správa

Všeobecná časť:

	Chránená vodohospodárska oblasť na Žitnom ostrove (ďalej len CHVO ŽO) má plochu takmer 1 400 km^2, čo je asi iba 20% (jedna pätina) z celkovej plochy (asi 7 tisíc km^2) všetkých CHVO na Slovensku. Na jej území sa nachádzajú najväčšie zásoby pitnej vody zo zdrojov podzemnej vody v Európe (17,3 m^3, t.j. 17 300 litrov za sekundu); toto množstvo stačí pre zásobovanie pitnou vodou (bez úpravy) 10 100 000 obyvateľov pri priemernej spotrebe 150 litrov na obyvateľa za deň.
	Tvorba takýchto obrovských zásob pitnej vody je umožnená o. i. geologickou stavbou územia CHVO ŽO, ktoré je, na rozdiel od pôdneho zloženia území CHVO v SR, mimoriadne priepustné; táto skutočnosť je však aj jeho nevýhodou, pretože v takomto prostredí sa veľmi rýchle šíri znečistenie, ktoré doň vnikne. Skutočnosti ako mimoriadne zásoby pitnej vody zo zdrojov podzemnej vody, závislosť takmer pätiny obyvateľov Slovenska na týchto nenahraditeľných zásobách a vysoká priepustnosť geologického prostredia daného územia, vyžadujú zvýšenú ochranu pred znečistením takého druhu, ktoré by ich mohlo znehodnotiť na dlhú dobu a znemožniť tak ich využívanie pre zásobovanie obyvateľstva pitnou vodou. Takouto ochranou, adekvátnou významu tohoto územia, je úplné vylúčenie takých aktivít na tomto území, ktoré predstavujú vysoké riziko závažného znečistenia podzemných a povrchových vôd v tejto oblasti. 
	Inštitút „chránených vodohospodárskych oblastí“ (ďalej len CHVO) ako oblastí, na území ktorých sa vytvárajú, vďaka svojim mimoriadnym prírodným podmienkam, významné zásoby vôd, bol zavedený do našej právnej úpravy vodným zákonom č. 138/1973 Zb. Účelom zriadenia CHVO je zabezpečiť všestrannú ochranu povrchových a podzemných vôd a ochranu podmienok tvorby, výskytu, prirodzenej akumulácie a obnovy ich zásob. Takáto ochrana sa má v týchto oblastiach, podľa zákonodarcu, dosiahnuť tým, že sa v nich upravia, poprípade zakážu činnosti, ktoré v nich môžu ohroziť uvedené podmienky. Ako sa uvádza v dôvodovej správe k uvedenému zákonu: „ Ochranu týchto oblastí s prirodzenými rezervoármi vody treba považovať za vec celospoločenského záujmu“.
	Ako prvá bola na Slovensku vyhlásená za CHVO horná časť Žitného ostrova, a to nariadením Vlády SSR č. 46/1978 Zb. Ďalších desať CHVO bolo potom vyhlásených o deväť rokov neskôr nariadením vlády č. 13/1987 Zb..
	Uvedený inštitút CHVO prevzal, vrátane už vyhlásených CHVO na Slovensku, aj vodný zákon č. 184/2002 Zb. a aj najnovší zákon o vodách č. 364/2004 Zb..
	Nariadenie vlády SSR č. 46/1978 Zb. o chránenej oblasti prirodzenej akumulácie vôd na Žitnom ostrove neumožňovalo žiadne výnimky z obmedzení alebo zo zákazov, ktoré sa vzťahovali na túto CHVO a táto zásada sa na predmetnom území dôsledne dodržiavala. Akiste na túto skutočnosť mala vplyv aj negatívna skúsenosť z vyradenia II. vodného zdroja pre Bratislavu o kapacite 1200 litrov za sekundu v Podunajských Biskupiciach v roku 1971, v dôsledku znečistenia ropnými látkami, ktoré vnikli do podložia z činností v n. p. Slovnaft a šírili sa prúdením podzemnej vody do územia Žitného ostrova.
	Nariadenie Vlády SSR č. 13/1987 Zb. už umožnilo bývalému MLVH SSR povoliť na CHVO vyhlásených týmto nariadením (nie na CHVO Žitný ostrov) výnimku zo zákazu niektorých činností, o. i. aj zo zákazu „budovať alebo rozširovať ropovody alebo produktovody, ktorými sa prepravujú škodlivé látky“, a to v prípadoch „odôvodnených celospoločenskými záujmami, pri ktorých sa preukáže zabezpečenie ochrany vôd“.
	Táto možnosť bola zrušená zákonom č. 184/2002 Zb. o vodách, keď predkladateľ tohoto zákona – MŽP SR – možnosť povoľovania výnimky zo zákazov v niektorých CHVO nezahrnul do zákona. Stalo sa tak však opäť o dva roky neskôr prijatím vodného zákona č. 364/2004 Z.z. V tejto súvislosti treba konštatovať, že tento počin znamená výrazné zmiernenie ochrany zásob podzemných vôd mimoriadneho významu na Žitnom ostrove a z tohto dôvodu navrhujem v §31 nové znenie ods. (7),  ktoré umožňuje riešiť už existujúce stavby a zariadenia. Tieto stavby sú potenciálnym zdrojom znečistenia aj vzhľadom na ich morálne zastaralú technológiu výstavby a vek, a preto je potrebné v zákone definovať, ako sa ich technický stav bude zlepšovať s cieľom zvýšiť ochranu vôd. Toto v súčasnosti platnom  zákone nie je riešené. 
	Na záver je potrebné zdôrazniť i súčasné hrozby týkajúce sa všeobecnej bezpečnosti, akou je terorizmus. Slovenská republika je členom transatlantických zoskupení ako i EÚ, a tým je pravdepodobnosť teroristického útoku na našom území nezanedbateľná. Ako prvé terče teroristického útoku sú vyberané práve takéto stavby, ako sú ropovody a iné produktovody na prepravu nebezpečných látok, tobôž ak sú umiestnené na území s významným zdrojom pitnej vody. 
	Všetky nové stavby, ktoré sú potenciálnym významným zdrojom znečistenia, musia byť umiestňované mimo chránenej vodohospodárskej oblasti.

	Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a platnými medzinárodnými záväzkami Slovenskej republiky.

	Návrh zákona si nevyžiada zvýšené nároky na štátny rozpočet ani na rozpočty vyšších územných celkov a miest a obcí. 

Návrh zákona si nevyžaduje osobitné personálne a organizačné zabezpečenie. 

Osobitná časť

K čl. I

	K bodu 1. V § 31 sa navrhuje vypustiť súčasné znenie odseku 7, ktoré umožňuje realizovať výnimky z tohoto zákona týkajúce sa ropovodov a iných produktovodov určených na prepravu nebezpečných látok. Súčasne znenie sa nahradí novým znením odseku 7. 
	Vzhľadom k tomu, že chránená vodohospodárska oblasť Žitný ostrov je oblasťou s mimoriadnymi zásobami pitnej vody, od ktorých závisí takmer pätina obyvateľov Slovenska, na jej území je vysoká priepustnosť geologického prostredia, vyžaduje si  zvýšenú ochranu pred znečistením takého druhu, ktoré by územie mohlo znehodnotiť na dlhú dobu a znemožniť tak využívanie týchto zdrojov pre zásobovanie obyvateľstva pitnou vodou. Takouto ochranou, adekvátnou významu tohoto územia, je úplné vylúčenie takých aktivít na tomto území, ktoré predstavujú vysoké riziko závažného znečistenia podzemných a povrchových vôd v tejto oblasti.
	Nové znenie odseku 7 sa vkladá pretože súčasná právna úprava neumožňuje rekonštruovať a modernizovať stavby a zariadenia uvedené v odstavci 4 písm. a) pod bodmi č. 3 až 6, ktoré boli na územiach chránených vodohospodárskych oblastí vybudované, resp. zriadené ešte pred vyhlásením týchto chránených vodohospodárskych oblastí, prípadne na základe podmienok stanovených v nariadení vlády SSR č. 13/1987. Ide o ropovody a iné líniové produktovody na prepravu nebezpečných látok, o sklady ropných látok, veterinárne asanačné zariadenia a sanitárne bitúnky a o stavby veľkokapacitných fariem. Predloženým návrhom sa tento závažný nedostatok odstráni. 

	K bodu 2.  V § 60 sa má v odseku (1) vypustiť ustanovenie uvedené pod písmenom e). Táto úprava súvisí so zmenou v § 31. 

	K bodu 3. V § 80 sa dopĺňa nový odsek, ktorý uvedenú zmenu v § 31 neaplikuje na stavby, ktoré boli začaté na základe právoplatných rozhodnutí pred nadobudnutím účinnosti tejto novely.

	K čl. II

Vzhľadom na dôležitosť novely je potrebné, aby zákon nadobudol účinnosť okamžite zverejnením v Zbierke zákonov. 

DOLOŽKA ZLUČITEĽNOSTI
návrhu zákona s právom Európskej únie

1.	Navrhovateľ zákona: Juraj Blanár
poslanec Národnej rady Slovenskej republiky.

2.	Názov návrhu zákona
Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 364/2004 Z. z. o vodách a o zmene zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov (vodný zákon).

3.	V práve Európskej únie je problematika návrhu zákona upravená v dokumentoch:
-  Smernica Rady 75/440/EHS zo 16. júna 1975 o kvalite povrchových vôd určených na odber pitnej vody
-  Smernica Rady 76/160/EHS z 8. decembra 1975 o kvalite vody určenej na kúpanie 
- Smernica Rady 76/464/EHS zo 4. mája 1976 o znečistení spôsobenom určitými 
    nebezpečnými látkami vypúšťanými do vodného prostredia 
-  Smernica Rady 78/659/EHS z 18. júna 1978 o kvalite sladkých vôd vyžadujúcich ochranu alebo zlepšenie kvality za účelom podpory života rýb 
- Smernica Rady 79/869/EHS z 9. októbra 1979 týkajúca sa metód merania a početnosti odberov a rozborov povrchových vôd určených na pitné účely
- Smernica Rady 80/68/EHS zo 17. decembra 1979 o ochrane podzemných vôd proti 
    znečisteniu spôsobenému určitými nebezpečnými látkami 
-  Smernica Rady 82/176/EHS z 22. marca 1982 pre limitné hodnoty a cieľové kvalitatívne ukazovatele pre odpadové vody s obsahom ortuti vypúšťané z výroby chlór - alkalickej  elektrolýzy
- Smernica Rady 83/513/EHS z 26. septembra 1983 pre limitné hodnoty a cieľové kvalitatívne ukazovatele pre vypúšťanie látok s obsahom kadmia 
- Smernica Rady 84/156/EHS z 8. marca 1984 pre limitné hodnoty a cieľové kvalitatívne ukazovatele pre vypúšťanie látok s obsahom ortuti v iných výrobách než chlór - alkalická elektrolýza 
- Smernica Rady 84/491/EHS z 9. októbra 1984 pre limitné hodnoty a kvalitatívne 
   ukazovatele pre vypúšťanie látok s obsahom hexa – chlórcyklohexánu
- Smernica Rady 86/280/EHS z 12. júna 1986 o hraničných hodnotách a kvalitatívnych cieľoch pre vypúšťanie niektorých nebezpečných látok uvedených v Zozname prílohy k Smernici Rady 76/464/EHS
- Smernica Rady 91/271/EHS z 21.mája 1991 o čistení mestských  odpadových vôd  
- Smernica Rady 91/676/EHS z 12 decembra 1991 o ochrane vôd pred znečistením 
   dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov
- Smernica Rady 98/83/EHS z 3. novembra 1998 o kvalite vody určenej pre ľudskú spotrebu (pitná voda)
- Smernica 2000/60/ES Európskeho parlamentu a Rady z 23. októbra 2000, ustanovujúca rámec pôsobnosti spoločenstva v oblasti vodnej politiky