Informácia

Rokovanie Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy
Pomoc EÚ postihnutým oblastiam juhovýchodnej Ázie
Brusel, 7. januára 2005

Ministri zahraničných vecí krajín EÚ (v mnohých prípadoch sprevádzaní ministrami zdravotníctva a členmi vlády zodpovednými za rozvojovú pomoc) sa 7. januára 2005 zišli v Bruseli na mimoriadnom zasadnutí GAERC, na ktorom sa zamerali na hľadanie spôsobov, ako čo najlepšie pomôcť krajinám juhovýchodnej Ázie, ktoré 26. decembra zasiahla ničivá prívalová vlna spôsobená podmorským zemetrasením. 
Ministri: 
a)	boli oboznámení o aktuálnej situácii v postihnutých krajinách
•	predsedníckou krajinou a členom EK, ktorí navštívili postihnuté oblasti
•	komisárkou EK pre vonkajšie vzťahy B. Ferrero Waldner
•	predstaviteľmi OSN, UNICEF a OCHA (Organizácia OSN pre poskytovanie humanitárnej pomoci)
•	predstaviteľmi WHO
b)	venovali sa príprave donorskej konferencie 11.11.2005 
•	posúdili aktivity EÚ na pomoc postihnutým oblastiam 
•	prijali závery, ktoré obsahujú zoznam ďalších krokov, vrátane možného vytvorenia jednotky rýchleho zásahu pri prírodných katastrofách.

Delegáciu Slovenskej republiky viedol ŠTAT MZV J. Berényi, ďalej ju tvorili GR SEZA F. Ružička, R- OMES P. Hulényi a veľvyslanec v COPS/PSC J. Auxt. 
Európsku komisiu zastupovali traja komisári (pre vonkajšie vzťahy, rozvojovú spoluprácu a pre životné prostredie). Prítomný bol aj vysoký predstaviteľ EÚ pre zahraničnú politiku J. Solana. 
       	Rokovanie ministrov prijalo závery predložené predsedníctvom (Príloha 1). Závery Rady tvoria štyri časti: 
a)	Bezprecedentné nešťastie; 
b)	Prebiehajúce aktivity; 
c)	Iniciatívy v oblasti humanitárnej pomoci a pomoci pre  rekonštrukciu (body 11-17); 
d)	Dlhodobejšie akcie: prevencia rizík, efektívnosť humanitárnej intervencie a podporných opatrení (body 18-24).

	Na formulovaní záverov GAERC sa aktívne podieľala Slovenská republika, ktorá spoločne s Rakúskom (iniciátor), Českou republikou, Poľskou republikou, Maďarskou republikou a Slovinskom predložila návrhy na úpravu a doplnenie bodov 20 a 21. Tieto patrili medzi kľúčové body rokovania z hľadiska budúcich krokov EÚ. 
Uvedené krajiny prijali spoločný non-paper (Príloha 2), ktorý tvoril východiská ich stanovísk prezentovaných na rokovaní a bude predmetom ďalšej diskusie. S jeho textom, na ktorom sa podieľala aj SR, bol vyslovený súhlas na rokovaní ministrov zahraničných vecí Rakúska, ČR, PR (veľvyslanec), SloR (štátny tajomník), MR a SR (štátny tajomník). Stretnutie sa uskutočnilo pred rokovaním GAERC.
	Diskusia ministrov sa niesla vo veľmi konštruktívnom duchu a jej cieľom bolo najmä zdôrazniť tie prvky, ktoré jednotlivé krajiny považujú za dôležité a zároveň navrhnúť ďalší postup riešení. Okrem donorskej konferencie v Ženeve (Príloha 3 – krátka informácia bude distribuovaná pred rokovaním vlády 12.1.2005) by sa rozpracovaním záverov mala zaoberať GAERC na rokovaní dňa 31. januára 2004. Rada sa vráti ku všetkým uvažovaným opatreniam EÚ  v strednodobom a dlhodobom horizonte s cieľom naformulovať operačný akčný plán EÚ (bod 24).

a)	Zhodnotenie situácie

Luxemburský minister pre rozvojovú spoluprácu J.L. Schiltz a komisár L. Michel informovali o priebehu návštevy v postihnutých regiónoch, ktorú uskutočnili na začiatku januára. Minister konštatoval, že prezidentka Srí Lanky vyjadrila záujem, aby pomoc pokračovala aj pre fázu obnovy. 800 000 IDPs (internally displaced people) je umiestnených v 70 centrách. Vláda Thajska konštatovala, že sa neobráti na EÚ so žiadosťou o pomoc. V krajinách treba podporovať vzdelávacie programy, transfer know how. Indonézia konštatovala, že nemá problémy s epidémiou. 
Podľa komisára poskytovanie pomoci sa na Srí Lanke stretáva aj s politickými ťažkosťami. 
Poznámka: Ide najmä o problém tamilských separatistov (Tamilskí Tigri), ktorí sú považovaní za teroristickú organizáciu). Tá by nemala byť priamo príjemcom humanitárnej pomoci. GT OSN K. Annan vyzval obe strany konfliktu k spolupráci pri distribúcii pomoci. Pozorovatelia konštatujú, že vojenská disciplína TT pomáha pri lepšej organizácii pomoci.
Druhým problémom sú indonézski separatisti v provincii Aceh, kvôli ktorým sa zdržal prístup a organizácia pomoci do najviac postihnutej oblasti.
EK odsúhlasila 3 mil. eur a následne ďalších 20 miliónov na humanitárnu pomoc. Predsedníctvo EÚ požiadalo o uvoľnenie 100 mil. z rezervy rozpočtu EU, čo by malo byť odsúhlasené v prvej polovici januára - EP i Rada s tým súhlasili, ale nebude to na úkor iných humanitárnych kríz vo svete. 
Humanitárne organizácie majú veľké logistické problémy v najviac postihnutej oblasti Aceh. 

b)	Spracovanie hodnotiaceho materiálu (lessons learned)

Takmer všetky krajiny zdôraznili potrebu spracovať podrobnú analýzu situácie – mnohé poukázali na nedostatky v systéme poskytovania pomoci EÚ, najmä pri jej koordinácii, logistike a efektívnom využití, vrátane jej doručenia tým, čo ju skutočne potrebujú. Javier Solana preskúma možnosti lepšej koordinácie poskytovania vojenských prostriedkov (bod 10).  
Poznámka: Návrh COM, aby to robila spolu so Solanom v rámci existujúcej spolupráce a v zmysle usmernení OCHA/OSN z Osla z 20-21.1. 1994 k použitiu vojenských kapacít bol odmietnutý v CRP, keďže by to limitovalo mandát Solanu. 
J. Solana bol 5.1. GR OCHA požiadaný o koordináciu poskytovania vojenskej pomoci EÚ. 10.1. predloží návrh v tomto smere, do konca apríla by mal byť vytvorený malý tím z EÚ. Zatiaľ dáva väčšinu vojenských prostriedkov USA.

c)	Hľadanie spôsobov na zlepšenie mechanizmov (rýchlej) reakcie a poskytovania humanitárnej pomoci v rámci EÚ/EK štruktúr

V oblasti civilnej ochrany Rada (GAERC) preskúma všetky spôsoby na zlepšenie mechanizmov ES vrátane kapacít. EK a Rada preskúmajú možnosti rozvoja kapacít EÚ pre rýchlu reakciu pre podobné katastrofy – vrátane plánovania, koordinácie, štruktúry a mobilizácie zdrojov (bod 20). 
Do návrhu záverov Rakúsko, podporené ČR, SR, MR, PR a SloR navrhlo formuláciu o zvýšení kapacít humanitárnej pomoci EÚ (rýchle nasadenie,  plánovacie a koordinačné štruktúry, logistické kapacity), berúc do úvahy návrhy ČK i skúsenosti medzinárodných organizácií a MVO. Vzhľadom na pripomienky niektorých delegácií je text záverov  naformulovaný kompromisne. FR zaslala dokument k dlhodobejším opatreniam vrátane návrhu na vytvorenie síl civilnej reakcie. FR podporuje návrh Švédska na vytvorenie „Civilian response team“. O tomto by sa malo diskutovať aj pri príprave GAERC 31.1.2005
Jednou zo základných myšlienok je, aby bola posilnená úloha OSN a jej agentúr – v prvom rade (OCHA) ako hlavného koordinátora humanitárnej pomoci. Na tieto štruktúry by mali byť napojené mechanizmy EÚ.
Myšlienku posilnenia úlohy OSN podporili Dánsko, Nemecko, Slovensko a niektoré ďalšie krajiny.
Takmer všetky krajiny podporili myšlienku urýchleného vytvorenia technologicky vyspelého systému včasného varovania, ktorý v postihnutej oblasti chýba. Zaujímavý návrh predložilo MR, ktoré uviedlo, že kontrolný systém z CTBT (Comprehensive Nuclear Test Ban treaty) môže byť využitý aj pri monitorovaní podmorských otrasov. 
Poznámka: Otázka vytvorenia systému včasného varovania by mala byť predmetom rokovania konferencie OSN zameranej na zníženie rizika a dopadov prírodných katastrof, ktorá sa uskutoční v januári v Kobe. Konkrétnu pomoc ponúklo Nemecko a inštitút pre výskum a sledovanie tsunami v Postupimi.

d)	Zlepšenie spolupráce v konzulárnej oblasti

Podľa Rady je dôležité posilniť efektívnosť konzulárnej spolupráce medzi ČK. Toto bude témou rokovaní o budúcej spoločnej zahraničnej službe EÚ (EEAS) (bod 21). Zaradenie a doformulovanie odkazu na EEAS patrilo medzi jednu z iniciatív Rakúska, SR, ČR. Okrem týchto krajín sa o myšlienke pozitívne vyjadrilo Švédsko, Slovinsko, Francúzsko, ale nezamietli ju ani ďalšie krajiny.
Členské krajiny sa zhodli, že hlavným problémom pre koordináciu bol rozsah katastrofy a nedostatok zdrojov na mieste. Podľa vyjadrenia V. Británie skúsenosti z výnimočnej situácie na konzulárnu spoluprácu medzi ČK treba aplikovať veľmi opatrne.

e)	Zlepšenie spolupráce v oblasti zdravotníctva

Rada si vypočula informáciu predstaviteľov WHO o vývoji situácie v oblasti. Zástupca WHO informoval o tom, že do regiónu vyslali 200 expertov. V Aceh pomáha okolo 100 rôznych organizácií. Vyzval členské krajiny, aby neposielali do Aceh individuálne a nekoordinovane lekárov, zdravotnícky materiál atď, je potrebné využiť sieť a skúsenosti OSN. V druhej etape je treba vytvoriť v postihnutých krajinách lepšie systémy zdravotníckej starostlivosti ako boli pred katastrofou.
Ministri zdravotníctva (Luxembursko, Rakúsko, Nemecko, FR) sa zhodli v tom, že MZ by mali poskytnúť expertov. Podľa predsedníctva – WHO je privilegovaný partner, organizáciu je potrebné podporiť pri monitorovacích systémoch a pri systéme včasného varovania pred epidémiami. EK spolupracuje s WHO na zhodnotení rizík.
Francúzsko upozornilo na problém mafie, ktorá obchoduje s deťmi a vyzvalo na monitorovanie hraníc. 
Nemecko pomôže pri prevencii epidémií, je pripravené vyslať expertov, pomôcť pri zlepšení medicínskej infraštruktúry, poskytnúť výcvik novým zdravotníckym pracovníkom, keďže mnohí zahynuli (podporilo aj Rakúsko). 
Švédsko vytvorilo epidemickú skupinu. Pre vakcináciu cholery dali k dispozícii 200 tis. vakcín. Navrhlo využiť nová agentúru EÚ pre epidémie.

f)	Niektoré námety a ponuky EÚ a jednotlivých krajín (vrátane príspevku pre donorskú konferenciu) 

Bod 15 upravuje príspevky EÚ pre donorskú konferenciu v Ženeve (1,5 miliardy EURO oficiálnej pomoci), s tým, že pôjde o nové, dodatočné prostriedky, nie na  úkor plnenia miléniových cieľov (MDGs) najmä v Afrike. Rada sa k tomu bude pravidelne vracať. Túto časť podporilo Írsko a štáty severnej Európy.
Rada privítala príspevky EK (bolo schválených 23 miliónov + 100 miliónov pre humanitárnu pomoc bude schválených v krátkom čase +350 miliónov EURO pre obnovu bolo sľúbených (bod 16). EK a EIB pripravia návrh na vytvorenie finančného tsunami fondu s objemom 1 miliardy eur (bod 17).
Ministri sa zaoberali návrhom predsedu EK M. Barrosa vytvoriť v Európskej investičnej banke osobitný fond pre postihnuté ázijské krajiny vo výške jednej miliardy eur, z ktorého by mohli za výhodných podmienok čerpať dlhodobé pôžičky.
Slovensko na stretnutí ohlásilo navŕšenie svojej pomoci o viac ako 500 tis. EURO (po schválení vo vláde) na sumu 848 tis. EURO.

Ďalej ide napríklad o 
•	odpustenie dlhov (Parížsky klub)
Z iniciatívy veriteľských krajín sa na GAERCu otvorila otázka odpúšťania/zmrazenia dlhov krajinám postihnutých tsunami. Medzi postihnutými krajinami nie je žiadna HIPC. Somálsko a Indonézia patria do skupiny veľmi zadĺžených krajín, ktorú rieši Parížsky klub. 
Poznámka: Rozhodnutie 18 krajín-veriteľov bude oznámené na mimoriadnom stretnutí v Paríži, 12. januára 2005.
Slovensko má z postihnutých krajín pohľadávku iba voči Myanmarskej republike. Táto krajina bola podľa správ zasiahnutá iba minimálne. Vysporiadanie tejto pohľadávky sa realizuje na základe zmluvného vzťahu medzi MF SR a spoločnosťou Transakta Bratislava, a. s. s ukončením v roku 2007.

•	GSP (General System of Preferences)
Viaceré krajiny (Nemecko, Veľká Británia) navrhujú otvoriť otázku zníženia kvót. Konkrétne sa uvádza návrh na zvýšenie kvót na textilný tovar zo Srí Lanky. Španielsko a Grécko však odporúčajú opatrnosť v tejto oblasti.  
•	orientácia na pomoc sirotám a deťom v oblasti (zdôraznili Írsko, Nemecko, ČR, EK, Švédsko)
•	opatrenia na podporu obchodu a rôzne partnerstvá a vyzvala príslušné orgány vytvoriť partnerstvá medzi  regiónmi, mestami, organizáciami ako sú školy či nemocnice z EÚ a dotknutých krajín (bod 22).

	Záver

	Vláda Slovenskej republiky a príslušné rezorty by sa mali zamerať na posúdenie nasledovných otázok:

-	potvrdenie realizovaných záväzkov humanitárnej pomoci a nových záväzkov avizovaných na rokovaní GAERC (22 mil. SK okamžitej pomoci) v nadväznosti na materiál predkladaný MV a MZV na rokovanie vlády dňa 12. januára 2005;
-	zváženie možnosti zapojiť sa do procesu obnovy regiónu:
o	 vytvorenie prostriedkov pre obnovu regiónu z rezervy štátneho rozpočtu na rok 2005
o	 vytvorenie fondu na proces obnovy z rozpočtov na roky 2006-2007
Poznámka: Tento postup zvolilo niekoľko krajín vrátane ČR, Nemecka a ďalších. Ide o rozvojovú pomoc, ktorá by zvýšila aj rating Slovenska a jeho schopnosť plniť záväzky v tejto oblasti. Ministerstvo zahraničných vecí a ministerstvo financií by na časovo obmedzené obdobie mohli prehodnotiť teritoriálne zameranie stratégie rozvojovej pomoci na roky 2005-2007)
-	podpora avizovaného záväzku Parížskeho klubu prijať opatrenie na odpustenie dlhov postihnutým krajinám (Slovensko má v oblasti pohľadávky voči Myanmaru, ktoré sú v riešení);
-	dôsledná príprava stanoviska na rokovanie GAERC (vychádzať so spoločnej iniciatívy 6 krajín (príloha 2): 
o	sústrediť sa nielen na zefektívnenie mechanizmov poskytovania humanitárnej pomoci EÚ, ale aj vnútri EÚ 
o	v rámci regiónu strednej Európy
o	 zvážiť možnosti poskytnutia zdravotníckej pomoci (MZ SR)
o	v diskusii o postavení a úlohe Európskej vonkajšej akčnej služby zaradiť medzi priority otázku spolupráce v oblasti konzulárnych služieb;
-	navrhnúť zapojenie EK (komisára pre vedu, techniku J. Figeľa) do projektu vytvorenia systému včasného varovania
-	podporovať spoluprácu mimovládnych organizácií (najmä s ČR)