MINISTERSTVO ZDRAVOTNÍCTVA
SLOVENSKEJ REPUBLIKY
__________________________________
Číslo:  

Materiál na rokovanie 
Legislatívnej rady vlády 
Slovenskej republiky 

N á v r h

vyhlášky Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky, ktorou sa ustanovujú podrobnosti o prípustných hodnotách hluku, infrazvuku a vibrácií a o požiadavkách na objektivizáciu hluku, infrazvuku a vibrácií		     	  ´

Podnet:

§  17 ods. 4 zákona č. ……/2005 Z.z. o verejnom zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov		Obsah materiálu:

1.	Návrh vyhlášky

Predkladá:

Rudolf Zajac
minister zdravotníctva
Slovenskej republiky

Bratislava 30. júna 2005 

Návrh

Vyhláška
Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky
z …… 2005,
 
ktorou sa ustanovujú podrobnosti o prípustných hodnotách hluku, infrazvuku a vibrácií a o požiadavkách na objektivizáciu hluku, infrazvuku a vibrácií				
Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky podľa §  17 ods. 4 zákona č. ……/2005 Z.z. o verejnom zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov nariaďuje:

§ 1
       Všeobecné ustanovenia

1. Táto vyhláška  ustanovuje požiadavky na ochranu zdravia obyvateľstva pred hlukom, vibráciami a otrasmi (ďalej len "hluk a vibrácie") v budovách,  infrazvukom v budovách a pred hlukom vo vonkajšom prostredí.
2. Pojmy, definície a značky veličín hluku, vibrácií a infrazvuku sú uvedené v prílohe č.1. 

        § 2
Rozsah platnosti

 Táto vyhláška sa vzťahuje na hluk, infrazvuk a vibrácie, ktoré sa vyskytujú trvale, alebo prerušovane na miestach alebo v priestoroch určených touto vyhláškou v súvislosti s aktivitami ľudí, alebo činnosťou zariadení. Nevzťahuje sa na hluk a vibrácie v dopravných prostriedkoch na miestach cestujúcich okrem kinetóz (choroba z pohybu) a na hluk a vibrácie zo zariadení, ktoré sú v činnosti len výnimočne, napr.: poplachové výstražné signály.

 § 3
Najvyššie prípustné hodnoty pre hluk
a určenie miest na ktoré sa vzťahujú

1. Na ochranu zdravia pred hlukom sa ustanovujú najvyššie prípustné hodnoty  hluku vo vonkajších priestoroch a najvyššie prípustné hodnoty hluku a infrazvuku v  priestoroch budov. Uvedené sú v prílohe č.2.
	Na účely posúdenia (merania a hodnotenia) hluku sa  vonkajším priestorom rozumie priestor   
a) mimo budov v ktorom sa trvale alebo opakovane  zdržiavajú ľudia z oddychových, rekreačných, liečebných alebo iných ako pracovných dôvodov, napr. priestor medzi bytovými budovami, záhrada na rekreáciu pri rodinnom dome, priestor za hranicou závodu, ktorý sa nachádza   v zastavanom území obce a nemá ochranné pásmo z hľadiska hluku. Najvyššie prípustné hodnoty sa vzťahujú na výšku 1,5  0,2 m nad terénom  kde sa zdržiavajú ľudia. 
Poznámka: Hluk sa hodnotí vo vonkajšom priestore aj vo výške 4  0,2 m nad terénom. Takto určené hodnoty  sa používajú pri príprave územnoplánovacej dokumentácie a na popis vonkajšieho hluku v strategických hlukových  mapách.1) V tomto prípade sa pri stanovení hodnôt hluku neuvažuje s odrazom hluku od fasád budov.
b) pred fasádami viacpodlažných bytových budov, škôl, nemocníc a budov vyžadujúcich tiché prostredie do vzdialenosti 2 m od fasády. Najvyššie prípustné hodnoty sa vzťahujú na priestor vo výške 1,5 m  0,2 m nad podlahou príslušného podlažia a vo vzdialenosti 1,5 m  0,5 m  pred fasádnou stenou. Meranie sa prednostne vykonáva pred fasádou s presklenými časťami (okná, dvere, stena).
	2. Najvyššie prípustné hodnoty vo vonkajšom priestore sa nevzťahujú na vymedzené priestory vonkajších pracovísk, na vonkajší priestor areálu závodu,  na pozemné komunikácie, železničné trate, vodné cesty, vzletové dráhy, vymedzený priestor strelníc, tunely. 
	3.  Najvyššie prípustné hodnoty hluku a infrazvuku v priestoroch budov, kde sa zdržiavajú ľudia, sa vzťahujú na hluk a infrazvuk technických zariadení budov (TZB) a hluk okolia (príloha č.1, odsek 37), ktorý sa vyskytuje trvale alebo opakovane z dlhodobého hľadiska. Takými miestami sú  obytné  miestnosti v bytoch, v domovoch dôchodcov, izby  pacientov,  učebne, a tiež  miestnosti v ktorých sa vykonávajú  aktivity vyžadujúce tiché  prostredie, napr. študovne, ale nie pracoviská.

§ 4
Najvyššie prípustné hodnoty
vibrácií a miesta na ktoré sa vzťahujú

	1. Na ochranu zdravia pred  vibráciami sa ustanovujú najvyššie prípustné hodnoty  vibrácií v budovách. Uvedené sú v prílohe č. 3. Podľa nich sa neposudzuje vplyv vibrácií na budovy.
3. Najvyššie prípustné hodnoty vibrácií v budovách sa vzťahujú na miesta pobytu ľudí  v ktorých vibrácie pôsobia  rušivo alebo škodlivo ako sú obytné miestnosti, nemocnice, školy, domovy dôchodcov a pod., mimo pracovísk.

 § 5 
Ochrana pred hlukom 

1. Pri navrhovaní stavieb sa  navrhujú dostupné technické opatrenia na obmedzenie vzniku a šírenia hluku do vonkajšieho priestoru počas výstavby ako aj počas užívania stavby a do vnútorných priestorov počas užívania stavby. Údaje o  hluku sú súčasťou dokumentácie predkladanej k územnému konaniu  podľa osobitných predpisov 2).
2. Pri uvedení stavby do užívania, je potrebné na základe merania preukázať, že nie sú porušené ustanovenia tohto nariadenia. Od tejto požiadavky možno ustúpiť ak v stavbe nie sú zdroje hluku, ktoré negatívne ovplyvňujú vonkajší priestor, alebo vnútorné priestory. 
3. Pri zabezpečovaní ochrany pred vonkajším hlukom v pozemných stavbách sa  uprednostňujú opatrenia z hľadiska územného plánovania a urbanizmu a opatrenia pri zdrojoch hluku pred opatreniami na ochranu jednotlivých stavieb. Pritom sa zohľadňujú predpokladané zmeny napr. v doprave a pod. Ak sa uplatňujú opatrenia na ochranu jednotlivých stavieb, je potrebné preukázať, že boli vyčerpané možnosti urbanistického riešenia alebo obmedzenia emisie hluku v mieste jeho vzniku.
4. V rámci územného plánovania  sa navrhuje rozvoj lokalít tak, aby sa hlukom nenarušovali doteraz zachované tiché oblasti. Pri plánovaní stavieb sa volia  primerane tiché prostredie pre zriaďovanie sídlisk, nemocníc, liečební, škôl, domovov dôchodcov a pod.
5. Z hľadiska zdrojov hluku sa musí mimoriadna pozornosť venovať umiestňovaniu stavieb, ktorých hluk ovplyvňuje široké okolie, ako sú letiská, pozemné komunikácie, veľké priemyslové závody, ale i menším zdrojom hluku, ako sú pohostinstvá, predajne a pod., ktoré sú v tesnej blízkosti chránených budov, alebo priamo v chránených budovách. Súhlas na ich prevádzkovanie musí zohľadniť otváracie hodiny vrátane prípravných prác a upratovania, využitie susedných miestností a možnosti  rušenia ich obyvateľov  nielen prevádzkou ale i súvisiacimi činnosťami ako je napr. zásobovanie. Pri odôvodnených sťažnostiach na hluk z prevádzky, potvrdených objektívnym meraním, sa súhlas na prevádzkovanie odoberie až  do odstránenia príčin sťažností. 

§ 6
Ochrana pred vibráciami
	1. Vibrácie v budovách môžu byť spôsobené   zdrojmi vibrácií vnútri budovy, prípadne v susedstve budovy. Vibrácie sa  šíria  do vedľajších priestorov alebo budov konštrukciami alebo podložím. Šírenie vibrácií konštrukciami môže byť sprevádzané aj vyžarovaním hluku.
	2. Pri navrhovaní stavby sa zvažujú možné zdroje vibrácií a vykonanie  opatrení,  aby nedošlo k ich šíreniu podľa odseku 1.  do chránených priestorov budov. V chránených budovách a v ich najbližšom okolí sa neinštalujú zariadenia o základnej frekvencii 4 Hz až 8 Hz.
	3. Pri uvedení stavby do užívania, v prípade výskytu možných zdrojov vibrácií, sa preukazuje meraním, že nie sú porušené ustanovenia tohto nariadenia.

§ 7
Požiadavky na meranie a hodnotenie hluku a vibrácií

(1) Na meranie hluku a vibrácií sa používajú všetky metódy, ktoré umožnia s primeranou presnosťou určiť veličiny uvedené v prílohe č.2. Ak sa meranie nerobí počas celého referenčného intervalu, ale v kratších vhodne zvolených intervaloch počas referenčného intervalu, vzorkovanie hluku3) meranie sa volí tak, aby výsledky reprezentovali hodnotiace hladiny pre deň, večer a noc, alebo iný stanovený referenčný interval. Pri meraní a hodnotení hluku a vibrácií sa postupuje podľa slovenských technických noriem citovaných v tejto vyhláške  v rozsahu a v súlade s požiadavkami tejto vyhlášky.
 (2)  Výsledky merania sa dopĺňajú o neistotu merania stanovenú v súlade s metrologickou praxou4). Namerané hodnoty určujúcich veličín alebo hodnoty odvodené z nameraných hodnôt umožňujú zistenie, či sa neprekročili najvyššie prípustné hodnoty uvedené v prílohe č.2. Najvyššia prípustná hodnota nie je prekročená, ak nameraná alebo odvodená hodnota určujúcej veličiny zväčšená o kladnú hodnotu neistoty je menšia alebo sa rovná najvyššej prípustnej hodnote.
(3) Na meranie veličín sa používajú určené meradlá, ak to ustanovuje osobitný predpis5).  Merací  reťazec prístrojov sa kalibruje pred meraním a po meraní. Výber meracích prístrojov a metód sa volí tak, aby zodpovedali podmienkam merania, povahe meraného hluku a vibrácií, dĺžke vystavenia hluku a vibráciám a faktorom prostredia.
(4) Merania sa vykonávajú v miestach na ktoré sa vzťahujú najvyššie prípustné hodnoty (§3). Ak z technických dôvodov toto nie je možné, pri vhodných podmienkach sa urobí meranie v takom mieste z  ktorého výsledkov možno usúdiť alebo vypočítať hodnotu veličiny v požadovanom mieste. Postup sa uvádza v protokole merania.
(5) Pri meraní hluku v bytoch, lôžkových oddeleniach nemocnice, škôlkach sa okrem preferovaných miest merania 6)  meria i v blízkosti miesta hlavy pri spaní a v miestach kmitní zvukového poľa ak sa nachádzajú  v miestnosti v priestore zdržovania ľudí. Pri meraní hluku  z vnútorných zdrojov sú okná a dvere miestnosti zatvorené.
(6) . Pre posúdenie hluku v miestnosti od vonkajších zdrojov sú rozhodujúce merania pred fasádou  (§3 tejto vyhlášky). Meranie hluku v miestnosti z vonkajších zdrojov sa vykonáva v súlade s prílohou č.2, odsek 2.3. V takom prípade sú okná zatvorené pri zapnutom nútenom alebo riadenom vetraní nastavenom na požadovanú výmenu vzduchu. Ak je vetranie zabezpečené len otvorením okien, potom pri meraní hluku musí byť na okne vytvorená vetracia štrbina so šírkou minimálne 8 mm a dĺžkou 1200mm, alebo minimálne jej plošný ekvivalent.
(7) Hluk pozadia sa meria tesne pred meraním alebo po meraní hluku v špecifikovanom priestore pri zhodných podmienkach napr. umiestnenie mikrofónu, poveternostné podmienky. Hluk pozadia môžu spôsobovať nielen zdroje hluku, ale aj neakustické vplyvy, napr. elektrické a magnetické polia, alebo  vlastný šum prístroja .

§ 8
Zrušovacie ustanovenia

Zrušujú sa:

NV SR č.40/2002
§ 9 
Účinnosť

Táto vyhláška nadobúda účinnosť  1.1.2005