Predkladacia správa

V dňoch 8. až 15. novembra 2005 sa uskutoční v Kampale, hlavnom meste Ugandy 9. zasadnutie Konferencie členských krajín Dohovoru o mokradiach majúcich medzinárodný význam predovšetkým ako biotopy vodného vtáctva (ďalej len „konferencia“). Zasadnutie konferencie sa uskutočňuje na základe záverov z 8. zasadnutia konferencie konaného v dňoch  18. až 26. novembra 2002 vo Valencii (Španielsko) a na základe odseku 1 a 2 článku 4 Dohovoru o mokradiach majúcich medzinárodný význam predovšetkým ako biotopy vodného vtáctva (ďalej len „dohovor“).  

Dohovor bol podpísaný 2. februára 1971 v iránskom meste Ramsar (podľa toho aj známy pod názvom Ramsarský dohovor). Platnosť nadobudol 21. decembra 1975. Sekretariát dohovoru sídli v Glande. Z pôvodného zamerania na ornitologicky významné mokrade sa po určitej dobe dospelo k súčasnému stavu, kde sa prostredníctvom tohto dohovoru zaisťuje celosvetová ochrana všetkým typom mokradí. Dohovor je považovaný za jeden z hlavných nástrojov svetovej stratégie ochrany prírody. Depozitárom dohovoru je generálny riaditeľ OSN pre školstvo, vedu a kultúru. Česká a Slovenská Federatívna republika pristúpila k dohovoru 2. júla 1990. Slovenská republika prevzala záväzky dohovoru po bývalej ČSFR nepretržite od 1. januára 1993. Oznámenie Federálneho ministerstva zahraničných vecí o pristúpení k dohovoru bolo uverejnené v Zbierke zákonov č. 396/1990 Zb. Základné princípy dohovoru boli transponované do právneho poriadku Slovenskej republiky zákonom č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov (predtým zákonom č. 287/1994 Z. z.), ako aj vykonávacími predpismi. 

Konferencia strán je rozhodovacím orgánom dohovoru, ktorej zasadnutia sú zvolávané v 3-ročných intervaloch. Konferencia sa riadi vopred prijatým rokovacím poriadkom. Na zasadnutí konferencie sa zúčastňujú poverení zástupcovia členských krajín dohovoru, zástupcovia orgánov dohovoru a jeho poradných a odborných orgánov, oficiálne pozvaní zástupcovia, čestní hostia, zástupcovia mimovládnych organizácií, významných inštitúcií a organizácií.

Uplatňovanie dohovoru realizujú jednotlivé členské štáty, ktorých je v súčasnosti 146, prostredníctvom na to splnomocnených inštitúcií – výkonných orgánov. Každý členský štát Ramsarského dohovoru je povinný zaradiť aspoň jednu mokraď do „Zoznamu mokradí medzinárodného významu“ (článok 2.4 dohovoru – List of Wetlands of International Importance). Do zoznamu sú vyberané mokrade na základe svojho medzinárodného významu z hľadiska ekológie, botaniky, zoológie, limnológie alebo hydrológie. V prvom rade sú do neho zahrňované mokrade s medzinárodným významom pre vodné vtáctvo a iné druhy mokraďných organizmov. Zaradenie mokrade do zoznamu je prínosom najmä z hľadiska medzinárodnej ochrany prírody. V súčasnej dobe je v tomto zozname zapísaných 1463 mokradí o celkovej rozlohe 125,4 mil. ha. Zoznam je pravidelne aktualizovaný, zo Slovenska sa v Zozname medzinárodne významných mokradí nachádza 13 ramsarských lokalít: Domica, Dunajské luhy, Latorica, Mokrade Oravskej kotliny, Mokrade Turca, Niva Moravy, Parížske močiare, Poiplie, Rieka Orava a jej prítoky, Rudava, Senné – rybníky, Šúr, Tisa.

V rámci Ramsarského dohovoru je vedený taktiež „Zoznam ohrozených mokradí (Montreaux Record)“.  Jedná sa o prehľad mokradí medzinárodného významu, v ktorých došlo, dochádza, alebo môže dôjsť k zmenám ich ekologického charakteru, a tým k ich ohrozeniu, prípadne zničeniu. Nahlásenie takejto skutočnosti sekretariátu dohovoru je povinnosťou každého členského štátu dohovoru.  Sekretariát potom v spolupráci s odborníkmi, vedcami a politikmi hľadá vhodné riešenie situácie, ktorá nastala. V Slovenskej republike sa žiadna lokalita zatiaľ nenachádza v tomto zozname, aj keď už bol v minulom období pripravený návrh na zaradenie 1 ramsarskej lokality (konkrétne RL Dunajské luhy) do tohto zoznamu z titulu zmien v ekologickom charaktere tejto vnútrozemskej delty. Tento návrh nebol nakoniec na sekretariát predložený. Aj na niektorých iných lokalitách sa vyskytujú problémy. Niektoré krajiny využívajú tento inštitút jednak na nahlásenie zmien, jednak na zaujatie stanoviska odborníkov, ktorí sa misie zúčastňujú. Česká republika napríklad v tomto období do tohto zoznamu zaradila 4 mokrade medzinárodného významu, z toho 2 ramsarské lokality Poodří a Mokřady dolního Podyjí sú ohrozené potenciálnou výstavbou kanálu Dunaj-Odra-Labe. Realizácia tohto návrhu výstavby kanálu by znamenala aj na slovenskej strane pravdepodobne zmeny v RL Niva Moravy.

Medzi ďalšie úlohy vyplývajúce pre všetky zmluvné strany Ramsarského dohovoru patria najmä: 
•	zabezpečenie rozumného využívania mokradí, 
•	právne zabezpečenie ochrany mokradí na území zmluvných strán, 
•	dôraz na výchovu, vzdelávanie verejnosti a výskum týkajúci sa ochrany mokradí,
•	rozvíjanie medzinárodnej spolupráce v oblasti starostlivosti a využívania mokradí, a to najmä cezhraničných mokradí.

V Slovenskej republike zodpovedá za napĺňanie agendy Ramsarského dohovoru Ministerstvo životného prostredia SR; kontaktným miestom je odbor ochrany prírody a krajiny. Funkciu poradného orgánu Ministerstva životného prostredia vo veciach ochrany mokradí a ich biodiverzity vykonáva Slovenský ramsarský výbor.

Delegovaní národní predstavitelia budú registrovaní a uznaní na zasadnutí konferencie na základe poverovacích listín vysielajúcich členských štátov. Podľa rokovacieho poriadku konferencie sa uznávajú poverovacie listiny na zasadanie konferencie vystavené hlavou štátu, predsedom vlády alebo ministrom zahraničných vecí. 

Účasť Slovenskej republiky na konferencii bude zabezpečená počas celej doby trvania zasadnutia. Na 5. zasadnutí konferencie v roku 1993 (Kushiro, Japonsko) sa Slovenská republika zúčastnila prvýkrát ako riadny člen dohovoru, odvtedy sa slovenská delegácia pravidelne zúčastňuje na konferenciách, kde prezentuje záujmy a výsledky Slovenska v procese implementácie dohovoru. 9. zasadnutie bude prvým zasadnutím, na ktorom sa zúčastní SR ako členský štát ES. Zasadnutie konferencie bude prebiehať v rôznych skupinách v pléne.

Na zasadnutí 9. konferencie sa bude prerokovávať a schvaľovať 31. zasadnutím Stáleho výboru v Glande odsúhlasené návrhy rezolúcií (zatiaľ 19) a odporúčaní, všeobecné a informačné dokumenty (zatiaľ 25) týkajúce sa problematiky mokradí, ako aj nové návrhy, ktoré môžu zmluvné krajiny predložiť ešte v blízkom období.

Delegáti ďalej odsúhlasia návrh rozpočtu a príspevkov do dohovoru na roky 2006 – 2008. Výška návrhu na členské príspevky pre Slovenskú republiku vychádza zo stupnice OSN (0.0510 %) a ďalej predstavuje 4% nárast na rok v porovnaní so schváleným príjmom na rok 2005, ktorý sa odvíja od schváleného rozpočtu z 8. konferencie zmluvných strán dohovoru. Ročný príspevok na r. 2006 predstavuje navrhovanú sumu 2 029 CHF (švajčiarskych frankov). Povinné finančné príspevky budú zabezpečené v rámci plánovaných rozpočtových zdrojov MŽP SR na r. 2006 až 2008.
Ďalej bude hlavná pozornosť na 9. zasadnutí konferencie venovaná najmä nasledujúcim otázkam:
•	strategický plán pre období 2003 – 2008 a jeho plnenie,
•	hodnotenie plnenia pracovného plánu pre obdobie r. 2003 – 2005,
•	revízia a hodnotenie zoznamu medzinárodných mokradí a výhľady do budúcnosti,
•	nové príležitosti pre mokrade, vodu a trvalo udržateľný rozvoj,
•	Ramsarský dohovor a ochrana a udržateľné využívanie rybích zdrojov,
•	spolupráca s ostatnými medzinárodnými dohovormi v ochrane prírody,
•	starostlivosť o cezhraničné mokrade medzinárodného významu,
•	význam regionálnych iniciatív v rámci Ramsarského dohovoru,
•	význam hospodárenia a využívania mokradí pre trvalo udržateľný rozvoj a redukciu chudoby,
•	možnosti financovania ochrany a rozumného využívania mokradí.

Z dôvodu, že materiál nemá finančný, ekonomický, environmentálny vplyv, vplyv na zamestnanosť a ani podnikateľské prostredie, Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie sa nevyhotovuje.

Za Slovenskú republiku sa na rokovaniach konferencie zúčastní:
- Peter Stanko, štátny tajomník Ministerstva životného prostredia SR ako vedúci delegácie, náklady súvisiace s jeho účasťou budú hradené z prostriedkov Ministerstva životného prostredia SR;
- Ivan Koubek, zamestnanec a koordinátor medzinárodných dohovorov Štátnej ochrany prírody SR, ako člen delegácie a zároveň ako alternujúci vedúci delegácie. Jeho účasť bude hradená z prostriedkov sekretariátu dohovoru.