Author: administrator
Last saved by: HANÁKOVÁ Michaela
Company: Abyss

Predkladacia správa

Na základe ustanovenia § 70 ods. 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov a podľa článku 31 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky (ďalej len ,,ministerstvo spravodlivosti“) predkladá 
na rokovanie Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky návrh poslankýň Národnej rady Slovenskej republiky Kataríny Hatrákovej a Petry Hajšelovej na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 301/2005 Z. z. Trestný poriadok v znení neskorších predpisov (tlač 1032) (ďalej len ,,poslanecký návrh“).

Ministerstvo spravodlivosti k poslaneckému návrhu uvádza nasledovné:

Všeobecne

Cieľom predloženého poslaneckého návrhu je v prvom rade chrániť záujem dieťaťa a osobitne eliminovať psychickú ujmu dieťaťa, ktorú môže dieťa utrpieť pri zatknutí alebo pri zadržaní jeho rodiča alebo jemu blízkej osoby. K rovnakej ochrane má dôjsť aj pri vykonávaní domovej prehliadky alebo prehliadky iných priestorov, kde sa nachádza dieťa.

Cieľom poslaneckého návrhu je ďalej docieliť stav, aby orgány činné v trestnom konaní pri úkonoch trestného konania, ktorými sú zatknutie, zadržanie a domová prehliadka, prihliadali na záujem prítomného dieťaťa a najmä, aby bol výkon týchto úkonov čo najviac šetrný pre dieťa a aby bol čo najmenšou ujmou pre dieťa. Podľa názoru predkladateliek by sa návrhom zákona nemal sťažiť alebo zmariť výkon predmetných úkonov, ale iba dať kritérium balansovania postupu a to postupu na dosiahnutie cieľa trestného konania na jednej strane a rešpektovania základnej zásady záujmu dieťaťa na druhej strane.

V neposlednom rade sa má poslaneckým návrhom zabezpečiť implementácia medzinárodných záväzkov a odporúčaní v oblasti práv detí. Týka sa to najmä práv vyplývajúcich z Dohovoru OSN o právach dieťaťa. Ustanovenie čl. 3 ods. 1 Dohovoru zakotvuje, že záujem dieťaťa musí byť prvoradým hľadiskom pri akejkoľvek činnosti týkajúcej sa detí, nech už uskutočňovanej verejnými alebo súkromnými zariadeniami sociálnej starostlivosti, súdmi, správnymi alebo zákonodarnými orgánmi.

Stanovisko

Ministerstvo spravodlivosti zaujíma k poslaneckému návrhu nasledovné stanovisko:

Podľa § 2 ods. 2 Trestného poriadku „do základných práv a slobôd osôb v prípadoch dovolených zákonom možno zasahovať len v miere nevyhnutnej na dosiahnutie účelu trestného konania, pričom treba rešpektovať dôstojnosť osôb a ich súkromie“. Trestný poriadok tak už v súčasnosti pozná zásadu zdržanlivosti a primeranosti, podľa ktorej do základných práv a slobôd osôb v prípadoch dovolených zákonom možno zasahovať len v miere nevyhnutnej na dosiahnutie účelu trestného konania, pričom treba rešpektovať dôstojnosť osôb a ich súkromie. Predmetná zásada sa netýka len obvineného alebo osoby, voči ktorej je úkon trestného konania vedený, ale aj akejkoľvek inej osoby akýmkoľvek spôsobom zúčastnenej na trestnom konaní, vrátane všetkých úkonov vykonávaných v trestnom konaní. Normovanie osobitného postupu vo vzťahu k maloletým preto nepovažujeme za vhodné a môže byť v určitých prípadoch kontraproduktívne, pretože bude klásť dodatočné požiadavky na výkon úkonov orgánov činných trestnom konaní, ktoré môžu ohroziť alebo poškodiť iné oprávnené záujmy alebo môžu zmariť účel týchto úkonov a tým aj naplnenie účelu trestného konania. 

Zatýkanie osôb, zadržanie osôb a domové prehliadky sa týkajú prevažne osôb, ktoré sú podozrivé alebo obvinené z trestnej činnosti a častokrát ide o prvotné úkony trestného konania, ktoré sa vykonávajú v situácii, pri ktorej je zvýšené bezpečnostné riziko, či už s ohľadom na trestnú činnosť, ktorá sa nimi odhaľuje a dokumentuje alebo s ohľadom na osobu páchateľa. Takéto osoby môžu byť ozbrojené, klásť aktívny odpor alebo sa pokúšajú o útek. V takýchto prípadoch záujem na ochrane života a zdravia zasahujúceho policajta stojí nad záujmom na ochrane dieťaťa pred potencionálnym vznikom traumy. V neposlednom rade netreba zabúdať aj na to, že aj dieťa môže byť páchateľom trestného činu, alebo činu inak trestného, ktorého sa zaisťovacie úkony týkajú.

	Ministerstvo spravodlivosti má za to, že problém, ktorý sa snaží poslanecký návrh riešiť, by sa mal riešiť primárne na podzákonnej úrovni a to vhodným nastavením postupov policajných orgánov, adekvátnou vnútornou kontrolou a dôslednou erudíciou policajtov vykonávajúcich predmetné úkony. Na to, aby určené orgány vykonávali zaisťovacie úkony spôsobom, ktorý je dostatočne šetrný k osobám prítomným pri ich výkone a ktoré nie sú objektom týchto úkonov nie je potrebné novelizovať Trestný poriadok, ale je potrebné apelovať a snažiť sa zmeniť zmýšľanie ľudí a orgánov, ktorí tieto úkony vykonávajú.  

Súčasne poukazujeme na tieto legislatívno-technické pripomienky:

K čl. I bod 1 [§ 73 ods. 1]

	Navrhovanú vetu v čl. I bode 1 odporúčame vložiť do § 73 ods. 3. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. § 73 ods. 1 sa vzťahuje na vydanie príkazu na zatknutie, samotný výkon zatknutia, ktorého sa predmetná veta týka je upravený až v odseku 3.

K čl. I bod 2 [§ 86 ods. 3]

	Úvodnú vetu v čl. I bode 2 odporúčame preformulovať tak, aby znela nasledovne:
„V § 86 sa za odsek 1 vkladá nový odsek 2, ktorý znie:“

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. Podľa navrhovaného znenia by sa odsek 2 vzťahoval na prepustenie zo zadržania, resp. „zánik“ zadržania, zatiaľ čo odsek 3 by sa vzťahoval na samotný výkon zadržania. Takéto riešenie je zjavne nesystematické. 

K čl. I bod 3 [§ 105 ods. 6]

	Úvodnú vetu v čl. I bode 3 odporúčame preformulovať tak, aby znela nasledovne:
„V § 105 sa za odsek 3 vkladá nový odsek 4, ktorý znie:“

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. Odseky 1 až 3 sa vzťahujú, rovnako ako navrhovaný odsek, na samotný výkon prehliadky a vstupu do obydlia, iných priestorov a na pozemky. V odseku 4 sú upravené náležitosti zápisnice o prehliadke a odsek 5 upravuje vydanie písomného potvrdenia o výsledku prehliadky po vykonaní daného úkonu. 

K čl. I bod 4 [§ 105 ods. 7]

	Odporúčame v čl. I bode 4 nahradiť slová „ods. 6“ slovami „ods. 7“. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. V čl. I bod 3 sa mení označenie odseku 6 na odsek 7.

K pripomienkam uplatneným v rámci pripomienkového konania

Všeobecne

Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky a Generálna prokuratúra Slovenskej republiky sa stotožnili so stanoviskom predkladateľa. 

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 

Pripomienka Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky smeruje k doplneniu § 88 ods. 1 zákona č. 301/2005 Z. z. Trestný poriadok v znení neskorších predpisov o časť, ktorá sa týka záujmu dieťaťa pri zabezpečení svedka, nakoľko aj pri zabezpečení svedka, ktorému bolo uznesením súdu nariadené, aby bola obmedzená jeho osobná sloboda a aby bol predvedený, je potrebné zabezpečenie prihliadania na záujem dieťaťa rovnako. Predkladateľ vníma túto požiadavku, ale má za to, že Trestný poriadok už v súčasnosti pozná zásadu zdržanlivosti a primeranosti, podľa ktorej do základných práv a slobôd osôb v prípadoch dovolených zákonom možno zasahovať len v miere nevyhnutnej na dosiahnutie účelu trestného konania, pričom treba rešpektovať dôstojnosť osôb a ich súkromie. Požiadavka „prihliadať na záujem dieťaťa“ má byť dodržaná pri akýchkoľvek procesných úkonoch trestného konania vykonávaných v prítomnosti dieťaťa, čo je už aj v súčasnosti vyjadrené v § 2 ods. 2 Trestného poriadku.

Ministerstvo investícií, regionálneho rozvoja a informatizácie Slovenskej republiky

Ministerstvo investícií, regionálneho rozvoja a informatizácie Slovenskej republiky požaduje preformulovať novelizačné body tak, aby osobitnú ochranu pri tzv. zaisťovacích úkonoch podľa Trestného poriadku požívali okrem detí aj iné zraniteľné osoby, napr. osoby so zdravotným postihnutím. Účelom navrhovanej úpravy je zvýšená ochrana najmä zdravotne postihnutých osôb (predovšetkým tých s duševným postihnutím, ako napr. osoby s poruchami autistického spektra, ale aj ostatných ťažko zdravotne postihnutých osôb, kde vystavenie nadmernému stresu môže pôsobiť život ohrozujúco), u ktorých môže policajným zásahom pri zaisťovacích a iných úkonoch prísť k zdravotnej ujme, príp. krátkodobému alebo dlhodobému zhoršeniu zdravotného stavu. Predkladateľ sa s touto pripomienkou nestotožnil z dôvodu, že Trestný poriadok už v súčasnosti pozná zásadu zdržanlivosti a primeranosti, podľa ktorej do základných práv a slobôd osôb v prípadoch dovolených zákonom možno zasahovať len v miere nevyhnutnej na dosiahnutie účelu trestného konania, pričom treba rešpektovať dôstojnosť osôb a ich súkromie. Uvedená zásada sa vzťahuje na všetky osoby, teda aj na zdravotne postihnuté osoby a deti.

Záver

	Na základe vyššie uvedeného Ministerstvo spravodlivosti nesúhlasí s predloženým poslaneckým návrhom a odporúča vláde Slovenskej republiky vysloviť s poslaneckým návrhom nesúhlas.