Správa o priebehu a výsledkoch stretnutia predsedov vlád krajín višegrádskej skupiny 
Krakov 31. mája - 1. júna 2001

	Na základe pozvania predsedu vlády Poľskej republiky sa v Krakove v dňoch 31. mája - 1. júna 2001 uskutočnilo v poradí tretie oficiálne stretnutie predsedov vlád krajín višegrádskej skupiny - Slovenskej republiky, Poľskej republiky, Českej republiky a Maďarskej republiky - M.Dzurindu, J.Buzeka, M.Zemana a V.Orbána. Cieľom ich stretnutia bolo zhodnotenie višegrádskej spolupráce za uplynulý rok, diskusia k dôležitým zahranično-politickým otázkam, stanovenie oblastí budúcej spolupráce V4 a prijatie spoločného vyhlásenia.

Plenárne rokovanie delegácií

	V úvodnej časti plenárneho rokovania vystúpil s návrhom agendy predseda vlády Poľskej republiky J.Buzek. Okrem krátkej analýzy dosiahnutých výsledkov V4 a stručných návrhov pre spoluprácu do budúcnosti pripomenul desiate výročie vzniku Višegrádskej skupiny a s uspokojením konštatoval dosiahnutý pokrok krajín V4 za toto obdobie. 
	J.Buzek vyzdvihol význam regionálnej spolupráce V4 pričom za základný prvok tejto spolupráce označil úsilie o rozšírenie a spoločný vstup krajín V4 do EÚ. Poukázal na intenzívne kontakty V4 ako s predstaviteľmi EÚ, tak aj s predstaviteľmi susedných krajín v regióne, zvlášť Ukrajiny, Slovinska, Rumunska a Chorvátska. Potvrdil záujem V4 na otvorenej spolupráci s krajinami EÚ a regionálnymi susedmi, pričom vyzdvihol význam praktickej stránky tejto spolupráce, ktorú podporuje predovšetkým Medzinárodný višegrádsky fond. Ocenil iniciatívy ostatných krajín na regionálnej úrovni a význam spolupráce V4 s krajinami EÚ.
	Predseda vlády Českej republiky M.Zeman tlmočil stanovisko ČR k rakúskej iniciatíve strategického partnerstva. ČR nepovažuje za vhodný názov strategické partnerstvo, nakoľko to by znamenalo vytvorenie nového formálneho zoskupenia a nepriamo by vyjadrovalo mocenské ambície RR. Záujmom V4 musí byť aj po vstupe do EÚ udržať si svoje postavenie. M. Zeman vyjadril nezáujem Českej republiky o partnerstvo s Rakúskom, pokiaľ je v rakúskej vláde Haiderova Rakúska strana slobodných, ktorá vystupuje negatívne k rozširovaniu EÚ. V prípade nadviazania spolupráce s RR by táto mala prispievať záujmom EÚ. Preto by účelom rakúskej iniciatívy v tomto období malo byť vytvorenie podmienok pre čo najrýchlejší vstup krajín V4 do EÚ, za čo možno najprijateľnejších podmienok pre krajiny V4. Súčasné postoje RR sú skôr v opozícii k rozšíreniu únie, čo nedáva predpoklad pre naplnenie predstáv V4. Z uvedených dôvodov M.Zeman navrhol žiadať od RR:
•	zmenu názvu iniciatívy, 
•	aby partnerstvo nebolo alternatívou k V4 a iným regionálnym zoskupeniam, 
•	aby sa táto spolupráca neinštitucionalizovala, 
•	aby žiadna krajina v partnerstve nemala vedúcu pozíciu, 
•	aby partnerstvo prispievalo k urýchleniu vstupu V4 do EÚ a nie k vymaneniu sa RR z izolácie v EÚ.
Predseda vlády SR M.Dzurinda na návrhy českého premiéra reagoval názorom, že nové iniciatívy by nemali rozdrobiť spoluprácu V4 a navrhol koordináciu postupu krajín V4 na rokovaní regionálnej konferencie vo Viedni.
V.Orbán sa pripojil k názorom M.Zemana a M.Dzurindu, podčiarkol, že RR v EÚ presadzuje svoje názory na proces rozširovania únie, ktoré nie sú v záujme MR a V4, avšak pripomenul, že je v záujme V4, aby sa RR vymanila z izolácie v únii. Poukázal na potrebu neformálnych kontaktov s rakúskymi partnermi, jednoznačne však odmietol akceptáciu dokumentov, v ktorých by RR chcela vystupovať ako strategický partner.
J.Buzek zhrnul stanoviská partnerov s tým, že navrhol, aby V4 postupovala v prípade Rakúska podobne ako v kontaktoch s ostatnými krajinami EÚ. Odporučil, aby sa predsedovia vlád V4 stretli s rakúskym kancelárom a mali tak možnosť diskutovať dôležité otázky, vyjadriť svoje názory a výhrady (nechuť RR rozširovať EÚ, prechodné obdobia a pod.). Stretnutia by mohli byť cyklické s tým, že by nemali charakter, aký predpokladá rakúska strana, ale V4 by mala možnosť vplývať na postoje rakúskej vlády aj verejnosti. 
M.Zeman podporený J.Buzekom požiadal V.Orbána, aby zorganizoval stretnutie V4 s rakúskym kancelárom počas maďarského predsedníctva vo V4 (balatónske stretnutie). 
	V nasledujúcom bode sa J.Buzek vyjadril k spolupráci V4 a Beneluxu, pričom navrhol uskutočňovať ročné konzultácie PV V4 a Beneluxu, ktorým by predchádzali stretnutia štátnych tajomníkov MZV a príslušných expertov. Rozsah spolupráce by mal zahrnúť: proces rozširovania EÚ, regionálnu spoluprácu, kultúrno-vedeckú spoluprácu, výmenu mládeže (zriadenie parlamentu mládeže), boj s organizovaným zločinom, získavanie antikorupčných skúseností. 
Poľská strana navrhuje uskutočniť o niekoľko mesiacov summit V4+Benelux, ktorý by odštartoval spoluprácu týchto regionálnych zoskupení. (Pozn.: Vzhľadom na predchádzajúce kontakty poľského a belgického premiéra summit bude pravdepodobne iniciovať poľská strana.)
M.Zeman podporil návrh J.Buzeka s tým, aby sa summit uskutočnil na jeseň v Bruseli alebo Haagu. S návrhom vyslovili súhlas aj M.Dzurinda a V.Orbán.
	V náväznosti na spoluprácu V4 s Beneluxom premiér J.Buzek informoval o ďalšej črtajúcej sa spolupráci V4 so štyrmi krajinami EÚ - Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie,  Nemeckom, Švédskom a Holandskom, ku ktorej by mala pristúpiť tiež EÚ a OECD (formát 4 + 4 + EÚ + OECD). Konkrétne sa uvažuje o spolupráci v hospodárskej a vedecko-technickej oblasti, ktorá by krajinám V4 mala umožniť technologické zblíženie sa s vyspelými štátmi EÚ. J.Buzek v tejto súvislosti navrhol dodržanie princípu, podľa ktorého je V4 otvorená spolupráci s ostatnými krajinami v každej oblasti, ktorá môže znamenať prínos pre višegrádsku skupinu s tým, že sa vypracuje istá generálna koncepcia, ktorá by odporučila predmet a spôsob spolupráce s jednotlivými krajinami. Ostatní predsedovia vlád reagovali na poľský návrh v zásade pozitívne s tým, aby sa pri tejto spolupráci zabránilo niektorým negatívnym javom v krajinách V4. 
Ďalšie rokovanie sa týkalo spolupráce V4 so Slovinskom, Ukrajinou a Chorvátskom. M. Zeman informoval o intenzívnom záujme Slovinska o spoluprácu s V4, pričom pripomenul, že summit V4 v Karlových Varoch sa zaviazal prednostne rozvíjať spoluprácu s touto krajinou.
Navrhol, aby Slovinsko bolo prijaté za člena Medzinárodného višegrádskeho fondu. Tento návrh zdôvodňoval tým, že Slovinsko je malá, ale pritom najbohatšia krajina v regióne, je krajinám V4 kultúrne blízka a jej prijatie do Medzinárodného višegrádskeho fondu (MVF) by znamenalo zvýšenie príspevkov do fondu. Neodporučil prijatie Slovinska do V4, nakoľko Višegrádska skupina predstavuje elitný klub, ktorý by momentálne nebolo výhodné rozširovať.
	Stanovisko M.Zemana potvrdil J.Buzek, ktorý rozšírenie V4 označil za zmenu jej koncepcie. Vyslovil názor, aby sa V4 nerozšírila o Slovinsko, kým to nebude prijaté do NATO. Rovnako však prijatie Slovinska za člena MVF by znamenalo komplikáciu v jeho rozhodovacích a výkonných štruktúrach a preto navrhol, aby Slovinsko malo zvláštne postavenie vo vzťahu k MVF a bolo prednostne zapájané do spoločných projektov. Odporučil pozitívne odpovedať na výzvu slovinského premiéra s tým, že sa zvlášť uskutoční stretnutie V4 so Slovinskom a zvlášť s Rakúskom. Ostatní predsedovia vlád s návrhom poľského premiéra súhlasili, avšak nechali ešte na neskoršie rozhodnutie, na ktoré stretnutie V4 pozvať slovinského predsedu vlády (buď spoločne s rakúskym kancelárom, alebo samostatne). Predsedovia vlád V4 sa nevenovali zvlášť otázke vzťahov V4 a Chorvátska.
	M. Dzurinda následne na žiadosť J. Buzeka informoval o situácii na Ukrajine, ktorú označil za neustále sa meniacu, ale nie k lepšiemu. Potvrdil záujem SR o demokratický vývoj na Ukrajine pričom navrhol, aby krajiny V4 sledujúc tento záujem rozvíjali s Ukrajinou ekonomickú spoluprácu, ktorá by pomáhala hospodársky stabilizovať krajinu a tiež navrhol, aby pomoc Ukrajine začali výraznejšie poskytovať nevládne organizácie krajín V4, ktoré dokážu účinne pomáhať pri budovaní občianskej spoločnosti.
	Na záver prvého bloku diskusných tém V. Orbán informoval o návrhoch maďarského predsedníctva na ďalšie obdobie. Maďarské predsedníctvo si určilo nasledovné priority:
1. 	usporiadanie vzťahov so Slovinskom (v zmysle jeho užšieho zapojenia do spolupráce s V4),
2. 	rozvoj infraštruktúry a hospodárskej siete v krajinách V4,
3. 	príprava summitu NATO - podpora procesov vedúcich k rozšíreniu Aliancie,
4. 	vytvorenie hustejšej siete neformálnych kontaktov v rámci eurointegračného procesu - zároveň posilnenie vnútornej solidarity krajín V4 v závere prístupového procesu.
V.Orbán ďalej načrtol otázku budúceho vzťahu krajín V4 k Rakúsku po ich vstupe do EÚ, ako aj skutočnosť, že MR, PR a SR budú tvoriť východnú hranicu únie. Krajiny V4 budú potrebovať podporu EÚ, aby sa dokázali správne zorientovať v tejto novej pozícii. 

	M. Dzurinda informoval o situácii vo výbere projektov Medzinárodného višegrádskeho fondu a poukázal na skutočnosť, že fond bol schopný v doteraz uskutočnených dvoch výberových kolách podporiť len asi 10% predložených projektov. Je preto veľmi dôležité, aby krajiny V4 zvýšili rozpočet MVF a navrhol, aby od r. 2002 zdvojnásobili svoje príspevky do fondu. Partneri vo V4 s návrhom slovenského premiéra súhlasili.

	Druhý blok tém plenárnej diskusie bol venovaný otázkam euro-integračných procesov, summitu NATO, posilnenia spolupráce členských krajín NATO, spolupráce krajín V4 v obrannom priemysle a otázkam spolupráce v energetike. 
	V.Orbán sa vyjadril k pripravovanému summitu EÚ v Göteborgu. Vyslovil názor, že V4 by k nemu mala dať jednoduché a jednoznačné stanovisko, ktorým vysloví očakávanie, že proces nastúpený EÚ v Nice bude pokračovať, pričom krajiny V4 považujú za potrebné dodržať princíp road map. Situáciu v negociačnom procese komplikuje aj skutočnosť, že EÚ v niektorých bodoch nemá ešte vypracované svoje pozície. Okrem náročných kapitol sú problematické aj niektoré časti relatívne jednoduchších kapitol. Negociačný proces u všetkých kandidátskych krajín (KK) speje k vytvoreniu tzv. final package, ktorý bude zahrňovať najobtiažnejšie kapitoly. Práve v tomto momente bude vzájomná výmena skúseností medzi krajinami V4 veľmi dôležitá a V.Orbán navrhol neformálne konzultácie k spoločnému postupu pri prejednávaní týchto záverečných balíkov.
	So stanoviskom maďarského premiéra súhlasil aj J.Buzek pričom zdôraznil, že krajiny V4 jednoznačne vedú spomedzi KK v prístupovom procese a majú dobré predpoklady v blízkom období stať sa členmi EÚ.

	M.Zeman informoval o cieľoch ČR v období príprav summitu NATO v Prahe:
•	usilovať sa, aby sa summit vyslovil za ďalšie rozšírenie Aliancie,
•	presadzovať pozvanie Slovenska a Slovinska ako nových členov NATO,
•	pre tieto dve krajiny chce získavať podporu celej skupiny V4,
•	posilniť vojenskú spoluprácu krajín V4, (konkrétne vznikne česko-slovenská jednotka, ktorá bude umiestnená od 1.1.2002 v Kosove a vznikne poľsko-slovensko-česká jednotka určená na mierové operácie v rámci NATO),
•	zapojiť MO a MH krajín V4 do spolupráce v obrannom priemysle,
•	koordinovať V4 pri budovaní obranných zariadení.
	
Vzhľadom na aktuálny vývoj v oblasti spoločnej európskej bezpečnostnej a obrannej politiky EÚ je rovnako potrebné už dnes uvažovať o stratégii NATO a SEBOP a postupovať tak, aby sa NATO s ohľadom na SEBOP mohlo lepšie štruktúrovať.
J.Buzek sa v súvislosti s rozširovaním NATO vyslovil aj za podporu pozvania pre Litvu v najbližšom období.
Predsedovia vlád v krátkosti hovorili aj o spoločnom postupe v oblasti energetiky, konkrétne o diverzifikácii zdrojov plynu. V súčasnom období plyn prichádzajúci z východnej Európy je ekonomicky najvýhodnejší. Z hľadiska energetickej bezpečnosti je potrebné zabezpečiť diverzifikácie jeho zdrojov, konkrétne sa núka možnosť jeho získavania z Nórska. O nórsky plyn prejavilo záujem Chorvátsko, čím sa výhodnou javí možnosť transportu plynu v smere PR-SR-MR-Chorvátsko. Podobne existuje možnosť spolupráce v oblasti elektro-energetiky - prepojenie rozvodných sietí krajín V4. Krajiny V4 sú členmi Medzinárodnej energetickej organizácie, čo im uľahčuje medzinárodnú kooperáciu. 

Bližšie sa týmto a ďalším navrhnutým témam spoločného rokovania (situácia v západnom Balkáne, bezpečnostné otázky a energetika) venovali predsedovia vlád počas pracovného obeda.

Hodnotenie stretnutia predsedov vlád višegrádskych krajín

	Predsedovia vlád hodnotili doterajšiu činnosť V4 jednoznačne pozitívne. Višegrádska skupina stále viac získava medzinárodné uznanie a stáva sa predmetom záujmu nielen ostatných krajín v regióne, ale aj vyspelých krajín EÚ. Úlohy predchádzajúceho obdobia sa z veľkej miery podarilo splniť, niektoré úlohy predovšetkým v bezpečnostnej a hospodárskej oblasti budú predmetom spoločnej činnosti aj v nasledujúcom období. Úspešne sa rozvinula činnosť Medzinárodného višegrádskeho fondu, ktorý aktívne napomáha praktickej realizácii spoločných višegrádskych projektov. 
Politickou prioritou pre krajiny V4 naďalej zostáva integrácia všetkých štyroch krajín do EÚ a podpora SR v jej snahe o získanie členstva v NATO zo strany jej partnerov vo V4. V budúcom období sa spolupráca zameria na rozvoj infraštruktúrnych projektov a rozvoj ľudskej dimenzie spolupráce. V zahraničnopolitickej oblasti bude V4 pokračovať v posilňovaní kontaktov s ostatnými krajinami v regióne a zvláštny dôraz bude klásť na rozvoj spolupráce s krajinami EÚ, zvlášť zo skupinou krajín Beneluxu a technologicky vyspelými krajinami, ku ktorým sa V4 chce priblížiť prostredníctvom spoločných vedecko-technických projektov.
Stretnutie predsedov vlád višegrádskych krajín jednoznačne ukázalo politickú správnosť a úspešnosť činnosti skupiny, ako v internom, tak aj medzinárodnom rozmere. Preukázalo blízkosť až zhodu názorov na všetky dôležité otázky, ktorými sa zoskupenie v súčasnom období zaoberá. Naznačilo perspektívu tejto spolupráce aj po dosiahnutí  súčasných prioritných zahraničnopolitických cieľov - členstva v EÚ a bezpečnostnej homogenizácii V4.

Závery 

Predsedovia vlád krajín V4 schválili Výročnú správu o činnosti Višegrádskej skupiny a Spoločné vyhlásenie, v ktorom vyjadrili stanovisko V4 k aktuálnym otázkam a súčasným dôležitým zahranično-politickým témam.

Dohodli sa, že prioritami višegrádskej spolupráce v nasledujúcom období bude:

•	ďalšie prehlbovanie politickej, ekonomickej a kultúrnej spolupráce krajín V4 v nasledujúcom období s dôrazom na infraštruktúrne projekty,
•	napĺňanie cieľov eurointegračnej politiky - podpora procesu z Nice - vstup všetkých višegrádskych krajín do EÚ podľa možnosti spoločne,
•	v euro-atlantickom rozmere podpora politiky “otvorených dverí” do NATO, podpora úsilia SR získať pozvanie pre vstup do Aliancie na summite NATO v Prahe, spolupráca v bezpečnostnej oblasti,
•	rozvoj spolupráce s ďalšími krajinami v regióne v alternatívnych formách, konkrétne so Slovinskom, Ukrajinou a Chorvátskom,
•	zintenzívnenie výmeny skúseností a koordinácia postupu krajín V4 v procese záverečných prístupových rokovaní s EÚ s cieľom rýchleho a podľa možnosti spoločného vstupu krajín V4 do EÚ,
•	nadviazanie rozhovorov s Rakúskou republikou v otázke regionálneho partnerstva, 
•	rozbehnutie spolupráce krajín V4 a Beneluxu,
•	nadviazanie spolupráce v oblasti vedecko-technologickej vo formáte 4 + 4 + 2  (V4 + VB, NSR, Švédsko, Holandsko + EÚ, OECD) s cieľom priblížiť krajiny V4 technologicky vyspelým krajinám EÚ,
•	pokračovanie v presadzovaní spolupráce obranných priemyslov krajín V4 a zapájaní hospodárskych subjektov do tejto spolupráce,
•	zabezpečovanie energetickej bezpečnosti a pokračovanie v dotváraní spoločnej infraštruktúry krajín V4.

Predsedovia vlád krajín višegrádskej skupiny sa dohodli na zdvojnásobení prostriedkov Medzinárodného višegrádskeho fondu, t.j. na výške príspevkov 500.000 EUR od každej členskej krajiny V4 od začiatku r. 2002.