Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona bol zaslaný na medzirezortné pripomienkové konanie všetkým ministerstvám, ostatným ústredným orgánom štátnej správy, štátnym orgánom povinne pripomienkujúcim podľa Legislatívnych pravidiel vlády SR, ako aj niektorým ďalším inštitúciám – spolu 47 pripomienkujúcim. K návrhu zákona sa písomne v lehote vyjadrilo celkom 37 subjektov, z ktorých nemalo k návrhu zákona žiadne pripomienky 21 pripomienkujúcich.
K návrhu zákona boli uplatnené zásadné pripomienky zo strany ministerstva financií, ministerstva vnútra, ministerstva obrany, SIS a generálnej prokuratúry Všetky zásadné rozpory boli odstránené zapracovaním pripomienok alebo rokovaním na rozporovom konaní. Návrh zákona sa teda predkladá na rokovanie vlády SR bez rozporov.

1. Ministerstvo vnútra SR 
1. V článku 2 bod 1 Rozhodnutia Rady sa uvádza, že Eurojust bude zložený z jedného národného člena, ktorý je prokurátorom, sudcom alebo policajným dôstojníkom. V tomto kontexte odporúčame doplniť § 2 návrhu zákona. Rovnako sa domnievame, že tento predpoklad by sa mohol vzťahovať aj na asistenta národného zástupcu. Domnievame sa tiež, že návrh zákona by mal určiť predpoklad dĺžky praxe aj pre asistenta národného zástupcu. 

Neakceptované – policajný dôstojník je v rozhodnutí určený ohľadom členských štátov EÚ s angloamerickým systémom práva. Ohľadom dĺžky praxe pre asistenta pripomienka akceptovaná.

2/ V § 4 ods. 1 písm. d) zásadne nesúhlasíme, aby národný zástupca SR mal právo nazerať do všetkých vyšetrovacích spisov orgánov činných v trestnom konaní; podľa nášho názoru toto oprávnenie sa môže vzťahovať len na tie vyšetrovacie spisy, ktoré obsahujú informácie o trestných činoch, o ktorých je príslušný konať Eurojust. Túto pripomienku uplatňujeme ako zásadnú. 

Došlo k úprave textu v súčinnosti s pripomienkujúcim.

2. Ministerstvo obrany SR 
K § 4 ods. 1 písm. b) - žiadame vypustiť slová „Vojenského spravodajstva“. Zásadná pripomienka.

Neakceptované – na rozporovom konaní bola dohodnutá úprava textu zákona v súlade s textom rozhodnutia.

3. Slovenská informačná služba
1/ K § 2
Podľa ods. 2 je právomoc vymenovať a odvolať národného zástupcu zverená ministrovi spravodlivosti Slovenskej republiky, pričom v prípade, že národným zástupcom má byť prokurátor, po predchádzajúcom prerokovaní s generálnym prokurátorom. Aj v nadväznosti na navrhované postavenie národného zástupcu navrhujeme zvážiť zverenie uvedenej kompetencie (vymenúvať a odvolávať) vláde Slovenskej republiky – rovnaká pripomienka bola uplatnená vo vzťahu k asistentovi a členovi Spoločného dozorného orgánu.

Neakceptované – rovnako ako v iných členských krajinách EÚ sa navrhuje, aby bola táto právomoc zverená ministrovi spravodlivosti, ktorý je zodpovedný za spoluprácu v oblasti vnútra a spravodlivosti.

2/ K § 3 
Podľa čl. 9 bod 3. Rozhodnutia Rady z 28. 2. 2002, ktorým sa zriaďuje Eurojust s cieľom posilniť boj proti závažným trestným činom, definuje charakter a rozsah právomocí „svojho“ národného zástupcu každý členský štát, pričom rámcové vymedzenie (prístup k informáciám, priamy styk s úradmi štátu) je určené priamo v Rozhodnutí. Máme za to, že právomoc národného zástupcu má byť bezpodmienečne ustanovená zákonom. 

Neakceptované – mandát vymedzuje minister spravodlivosti v súčinnosti s generálnym prokurátorom, pričom zákon ustanovuje, že musí byť v súlade s rozhodnutím, ktorým sa zriadil Eurojust.

3/ K § 4 
Podľa ods. 1 písm. b) má národný zástupca právo priamo sa stýkať s útvarmi a zástupcami o. i. Slovenskej informačnej služby a vyžadovať od nich poskytnutie súčinnosti a informácií nevyhnutných  na plnenie úloh Eurojustu. Uvedené ustanovenie návrhu zákona je podľa nášho názoru nad rámec Rozhodnutia a je v navrhovanej podobe neprijateľné. Zásadná pripomienka.

Na rozporovom konaní došlo k dohode ohľadom úpravy textu ustanovenia v súlade s rozhodnutím.

4/ K § 6  - do ods. 1 odporúčame doplniť ustanovenie určujúce lehotu pôsobenia kandidáta na asistenta vo funkcii sudcu alebo prokurátora nevyhnutnú na vykonávanie takejto funkcie. 
Ďalej upozorňujeme na navrhované zastupovanie národného zástupcu národným spravodajcom. V zmysle Čl. 12 Rozhodnutia má národný spravodajca pracovisko v členskom štáte, ktorý ho vymenoval. Uvedené je dôsledkom charakteru činnosti, ktorú majú národní spravodajcovia vykonávať, t. j. poskytovanie relevantných informácií, potrebných na plnenie úloh národného zástupcu v Eurojuste, získaných od príslušných orgánov členského štátu. Rozhodnutie tiež obsahuje ustanovenie o vzťahu medzi národným zástupcom a národným spravodajcom, a neobsahuje ustanovenie (ako napr. Čl. 12 bod 2.) z ktorého by bolo možné usudzovať, že určený národný spravodajca (v prípade ktorého zákon ani neustanovuje podmienky ako v prípade národného zástupcu alebo asistenta) by mohol zastupovať národného zástupcu. Posledné dve vety ods. 2 je potrebné vypustiť.

Prvá časť akceptovaná, druhá časť neakceptovaná – je možná aj úprava uskutočnená predkladateľom, keďže asistent nebude v blízkej budúcnosti vymenovaný.

5/ K § 7 
Podľa Čl. 12 Rozhodnutia môže mať členský štát jedného alebo viacerých národných spravodajcov, navrhovaný zákon určuje minimálne dvoch. Odporúčame upraviť formuláciu a vypustiť slová „alebo viacerých“. Ďalej odporúčame v zmysle Čl. 12 bod 1. Rozhodnutia vymedziť v zákone právomoci národných spravodajcov vo vzťahu k orgánom členského štátu, od ktorých budú získavať informácie potrebné pre plnenie úloh národného zástupcu. 

Akceptované ohľadom formulácie; národný spravodajca bude postupovať podľa Trestného poriadku.

6/ K § 8  - z ods. 1 odporúčame vypustiť slová „za účelom dohľadu nad činnosťou Eurojustu pri spracovávaní osobných údajov.“ Účel zriadenia Spoločného dozorného orgánu je zrejmý z čl. 23 bod 1 rozhodnutia. 

Akceptované.

7/ K § 9 
Podľa Čl. 4 bod 2. Rozhodnutia môže Eurojust pomáhať pri vyšetrovaniach a trestných stíhaniach na žiadosť príslušného úradu členského štátu Eurojustu aj v prípade trestných činov, ktoré nie sú zahrnuté v rozsahu všeobecnej kompetencie Eurojustu podľa bodu 1. uvedeného ustanovenia Rozhodnutia. Môže teda ísť o akékoľvek vyšetrovanie a trestné stíhanie vykonávané príslušným orgánom členského štátu. 

Akceptované.

4. Úrad vlády SR – Inštitút pre aproximáciu práva
1/ Navrhujeme, aby predkladateľ doplnil definovanie práv národného zástupcu vo vzťahu k zahraničným súdnym orgánom v zmysle čl. 9 rozhodnutia Rady.

Neakceptované – uvedené nie je potrebné definovať, bude to súčasťou mandátu.

2/ Keďže podľa čl. 3a Legislatívnych pravidiel vlády sa povinnosť vypracovať transpozičný odkaz a transpozičnú prílohu vzťahuje len na prípady preberania smerníc a rámcových rozhodnutí (framework decions) navrhujme vypustiť § 11 z návrhu zákona.

Akceptované.

5. Ministerstvo financií SR
Doložku finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť je potrebné dopracovať, nakoľko sa v nej uvádza len odhad vplyvu na verejné financie a na zamestnanosť v súvislosti s obsadením funkcie národného zástupcu SR v Eurojuste, ale nie je  uvedené vyčíslenie dôsledkov zabezpečenia činnosti asistenta, národných spravodajcov a člena spoločného dozorného orgánu Eurojustu a pod..
Zásadne nesúhlasíme s predloženými finančnými náhradami v roku 2004 a upozorňujeme, že v uznesení vlády č. 974 zo 14.10.2003 k návrhu štátneho rozpočtu SR na rok 2004 v časti D.14  sa ukladá nepredkladať v roku 2004 bez konkrétneho návrhu na kompenzáciu návrhy legislatívnych predpisov a iných materiálov, ktoré zakladajú finančné nároky na zvýšenie počtu zamestnancov a zvýšenie výdavkov alebo úbytok príjmov schválených v štátnom rozpočte na rok 2004 s rozpočtovými dôsledkami na štátny rozpočet alebo na iné rozpočty tvoriace verejný rozpočet. Schválenie návrhu zákona s účinnosťou v roku 2004 je podmienené zabezpečením úhrady nákladov súvisiacich s navrhovanými opatreniami zo schváleného rozpočtu dotknutých kapitol.
V súvislosti s predpokladanými nákladmi v roku 2005 pripomíname, že pri zostavení Návrhu východísk rozpočtu verejnej správy na roky 2005 až 2007 bol uplatnený princíp nezvyšovať počet zamestnancov v rozpočtových kapitolách. V tejto súvislosti je preto potrebné v kapitolách MS SR a GP SR prijať racionalizačné opatrenia tak, aby nové úlohy vyplývajúce z predkladaného návrhu zákona boli zabezpečované v rámci limitov navrhnutých východiskami. Zásadné pripomienky.

V prípade asistenta sa nepočíta, že bude v súčasnosti vymenovaný – preto je v § 6 ods. 3 úprava ohľadom národného spravodajcu. Národný spravodajca bude prokurátor alebo sudca, ktorý bude túto činnosť vykonávať popri svojej riadnej funkcii, a teda nie je predpoklad zvýšených nárokov na štátny rozpočet. Stáleho zástupcu Spoločného dozorného orgánu by bolo treba vymenovať až v prípade predsedníctva SR v Rade. Čo sa týka finančných nákladov – ako je už uvedené v doložke finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť. Tieto budú v roku 2004 uhradené z kapitoly ministerstva spravodlivosti. Pritom v roku 2004 ani v roku 2005 nedôjde k zvýšeniu počtu zamestnancov. Keďže národný člen je sudcom Najvyššieho súdu SR.

6. Úrad pre štátnu službu
K Čl. II bod 2 a Čl. III bod 2 návrhu zákona
V uvedených ustanoveniach sa určuje postup odmeňovania sudcov a prokurátorov počas dočasného pridelenia k orgánu Európskej únie. Okrem iného sa pri určení ich platu (jednej zložky) odkazuje na použitie všeobecne záväzného predpisu Ministerstva zahraničných vecí SR, ktorý určuje platovú reláciu pri dočasnom vyslaní štátnych zamestnancov do zahraničia. Podotýkame, že základom pre výpočet platovej relácie podľa tohto predpisu je platová tarifa štátneho zamestnanca.

Neakceptované – ministerstvo zahraničných vecí vydalo predmetný predpis opierajúci sa o údaje tzv. Spotrebného koša všeobecne platného pre Slovenskú republiku. Uvedený predpis má byť pomôckou pri výpočte valutovej časti platu vysielaného sudcu alebo prokurátora. Inak je mechanizmus výpočtu valutovej časti platu sudcu alebo prokurátora vysielaného do zahraničia úplne odlišný od výpočtu štátneho zamestnanca. Je nemysliteľné kvôli jednej osobe – sudcovi, resp. prokurátorovi vyslaného do Eurojustu upravovať predmetný mechanizmus inak.

7. Súdna rada SR
1/ V čl. II bod 1 ods. 2 
Za slovom "rozhoduje" vložiť slová "súdna rada na návrh" a ďalej gramaticky upraviť a premietnuť v celom návrhu zákona.

Neakceptované – v tomto prípade nepôjde o inštitút pridelenia na súd, ale o poverenie na plnenie úloh v orgáne EÚ – ide o obdobu stáže sudcu.

2/ V čl. I, § 1 
Predmet  zákona podľa obsahu navrhovaného textu je širší  ako uvádza navrhované ustanovenie. Treba uvážiť, či by v tomto ustanovení (prípadne inom, najvhodnejšie samostatnom) nemalo byť vyjadrené čo je Eurojust (napr. ako v dôvodovej správe k § 1, že je to koordinačný orgán..., ktorého cieľom, ktorý plní úlohy.... a pod.).

Ustanovenie § 1 bolo upravené; charakteristika Eurojustu nepatrí do zákona, keďže je obsahom rozhodnutia, ktorým bol Eurojust zriadený a toto rozhodnutie je súčasťou právneho poriadku SR.

3/ § 6 ods. 2
	V návrhu § 2 ods. 2 veta za bodkočiarkou upravuje prerokovanie s generálnym prokurátorom len ak má byť národným zástupcom prokurátor. Treba zjednotiť spôsob (podmienky) vymenovania.

Akceptované.

4/ § 7 ods. 3 a 4
	V odseku 3 za slovom "odvolaní" vložiť slová "národného člena". Upravené znenie odseku 3 označiť ako odsek 4 a znenie odseku 4 označiť (presunúť) ako odsek 3.

Neakceptované – nejde o odvolanie národného člena.

8. Generálna prokuratúra SR
1/ Všeobecne
	V rámci prístupového procesu kontakty s Eurojustom za Slovenskú republiku udržiavala generálna prokuratúra, ktorej zástupcovia participovali na jej činnosti. Je to jednoznačne orgán prokurátorských a nie iných policajných, či súdnych činností.
	Preto má byť tento orgán zložený z prokurátorov. V Rozhodnutí sa reaguje na stav organizačnej a kompetenčnej roztrieštenosti  európskej prokuratúry.

Neakceptované – rozhodnutie umožňuje, aby bol národným členom aj sudca.

2/ K § 2 ods. 1 
V Rozhodnutí sa nepoužíva pojem národný zástupca, ale národný člen. Preto nepovažujeme za vhodné používať inú terminológiu. Táto pripomienka je zásadná.

Akceptované.

3/ K § 2 ods. 2, 4 
Vzhľadom k významu postavenia a činnosti národného člena Eurojustu by ho do funkcie mala menovať a odvolávať z nej vláda na návrh generálneho prokurátora alebo generálny prokurátor. Táto pripomienka je zásadná.

Neakceptované – na rozporovom konaní došlo k dohode ohľadom úpravy textu.

4/ K § 3 ods. 1 
Mandát národného člena (postavenie, práva a povinnosti) nemá čo určovať minister spravodlivosti. Podľa čl. 9 ods. 3 Rozhodnutia je členský štát povinný informovať o presnom rozsahu právomoci národného člena už pri jeho vymenovaní a kedykoľvek by došlo k zmene Eurojust a Generálny sekretariát rady, aby mohol informovať ostatné členské štáty. Táto pripomienka je zásadná.

Text bol upravený dohodou na rozporovom konaní.

5/ K § 3 ods. 2
V § 4 ods. 2 návrhu je informačný tok medzi Eurojustom a OLAF pochopený opačne. OLAF by mal podávať informácie Eurojustu o svojich  zisteniach, nasvedčujúcich, že došlo k spáchaniu trestného činu proti finančným záujmom EÚ. Táto pripomienka je zásadná.

Akceptované.

6/ K § 4 ods. 1 
V § 5 ods. 1 písm. b) návrhu považujeme za potrebné doplniť súdy a prokuratúry. V poslednej vete § 5 ods. 1 písm. d) chýba časť textu, v dôsledku čoho je veta nezrozumiteľná. Táto pripomienka je zásadná.

Akceptované.

7/ K § 5 ods. 2
Navrhuje sa, aby národný člen „postup vo vzťahu k nečlenským štátom Európskej únie a k medzinárodným orgánom a organizáciám vopred konzultoval s Ministerstvom spravodlivosti Slovenskej republiky“. Toto ustanovenie je príliš vágne. Je potrebné jednoznačnejšie určiť aký postup má byť konzultovaný. Táto pripomienka je zásadná.

Neakceptované – na rozporovom konaní vysvetlené, že ide o konzultáciu z pohľadu dodržiavania medzinárodných zmlúv a záväzkov v trestnej oblasti.

8/ K § 5
	Sporná je povinnosť uložená národnému členovi v § 5 písm. d) „odovzdávať informácie týkajúce sa jeho činnosti v Eurojuste ministrovi spravodlivosti, generálnemu prokurátorovi a ministrovi vnútra“. Ak by vôbec mal mať informačnú povinnosť k týmto subjektom, mala by byť obmedzená vždy len na jedného z nich. Táto pripomienka je zásadná.

Akceptované.

9/ K § 6
Asistent zastupujúci národného člena by rozhodne mal byť prokurátorom, ktorého by na návrh generálneho prokurátora po prerokovaní s národným členom mala vymenovať vláda. Táto pripomienka je zásadná.

Text bol upravený na základe dohody na rozporovom konaní.
10/ K § 7
Národní spravodajcovia by mali pôsobiť v jednotlivých rezortoch (§ 5 ods. 1 písm. a), b) návrhu) a tak by ich na žiadosť národného člena mali vymenovať príslušní ministri. Táto pripomienka je zásadná.

Neakceptované – vysvetlené na rozporovom konaní.

11/ K § 8
Národný člen Spoločného dozorného (a nie kontrolného) orgánu musí byť sudcom. O dočasnom pridelení sudcu podľa čl. 141a ods. 4 písm. b) Ústavy SR o pridelení a preložení sudcov rozhoduje Súdna rada. Táto pripomienka je zásadná.

Neakceptované – nepôjde o pridelenie alebo preloženie sudcu na iný súd.

12/ K § 9
Vyšetrovateľ alebo policajný orgán by mal mať oprávnenie požiadať národného člena o doručenie a vybavenie dožiadania alebo inej žiadosti iba prostredníctvom prokurátora. Neuvažuje sa o doručovaní žiadosti o právnu pomoc adresovanej príslušnému orgánu iného členského štátu prostredníctvom národného člena (čl. 6 písm. g/ Rozhodnutia), ale len o žiadosti adresovanej Eurojustu. 

Akceptované.

13/ K Čl. III bodu 1
Návrh systémovo patrí do § 9 zákona č. 154/2001 Z.z. o dočasnom pridelení prokurátora. Vzhľadom na predchádzajúce pripomienky odporúčame vypustiť   ods. 2 navrhovaného znenia a ods. 1 a 3 návrhu upraviť v novokoncipovanom ods. 6 a terajší ods. 6 označiť ako ods. 7. Táto pripomienka je zásadná.

Akceptované.

14/ K Čl. III bodu 2
Návrh nie je systémový. Ustanovenie § 92 ods. 1 zákona č. 154/2001 Z.z. je potrebné doplniť o navrhované znenie § 103a ods. 1 ako druhú vetu.
Prvá veta ods. 2 návrhu je vlastne opakovaním ustanovenia § 103 ods. 1 platnej právnej úpravy a v podstate treba určiť iný režim výplaty. Preto navrhujeme tento režim upraviť v § 122 terajšej úpravy koncipovaním nového odseku. Táto pripomienka je zásadná.

Akceptované.

15/ K Čl. IV bodu 2
	Národný člen nie je orgánom činným v trestnom konaní, preto navrhovaná úprava nie je vhodná doplnením § 7 ods. 1 zákona č. 311/1999 Z.z. o registri trestov, ale doplnením odseku 6 tohto zákona. Táto pripomienka je zásadná.

Akceptované.