Správa o stave siete zastupiteľských úradov SR v zahraničí v r. 2004
a východiská pre jej ďalší rozvoj 

Obsah: 

I. Správa o stave siete ZÚ SR v zahraničí v r. 2004

I.1. Súčasný stav siete ZÚ SR v zahraničí

I.2. Vyhodnotenie plnenia predchádzajúcich zámerov 

II. Východiská pre ďalší rozvoj siete ZÚ SR v zahraničí

II.1. Rozvoj siete ZÚ SR v zahraničí 

II.2. Rozvoj siete obchodno-ekonomických oddelení ZÚ SR 

II.3. Perspektíva budovania siete pridelencov obrany SR

II.4. Perspektíva budovanie siete policajných pridelencov SR

II.5. Perspektívna sieť ZÚ SR v zahraničí v r. 2005

II.6. Perspektívna sieť SI v zahraničí 

III.  Záver

Prílohy

1. Tabuľka - prehľad siete ZÚ SR v zahraničí
2. Tabuľka - prehľad siete úradov pridelencov obrany pri ZÚ SR

-  2  -

I. Správa o stave siete zastupiteľských úradov SR v zahraničí v roku 2004

Vstupom Slovenskej republiky do  EÚ a NATO sa  zapojenie krajiny do systému medzinárodných vzťahov a spolupráce v Európe a vo svete dostáva do kvalitatívne novej fázy. Pôsobenie zahraničnej služby SR bude vyžadovať, aby sieť diplomatických a konzulárnych, obchodno-ekonomických, vojensko-obranných, policajných a kultúrnych zastúpení SR vo svete bola schopná aj flexibilne, v plnej šírke a na požadovanej úrovni zabezpečiť plnenie vládnych úloh v oblasti zahraničnej politiky, ktoré výrazne ovplyvňujú celkové postavenie a vnímanie Slovenska a rovnako dynamiku vnútorného rozvoja a stability krajiny. Medzi prioritné hľadiská pri posudzovaní rozvoja siete ZÚ SR patrí efektívnosť a racionálnosť.

Keďže SR sa stala dňa 29. 3. 2004 plnoprávnym členom NATO a 1. 5. 2004 členom EÚ, funkčnosť a personálne obsadenie našich zastupiteľských úradov pri NATO, EÚ a v ich členských krajinách je nevyhnutné  zabezpečiť na úrovni porovnateľnej s členskými krajinami. 

	Moderná zahraničná služba vyžaduje pri napĺňaní záujmov štátu nevyhnutnú a zodpovedajúcu materiálnu základňu. Dostatočné technické a finančné zabezpečenie siete ZÚ nachádza priamy odraz v úrovni jeho politických, ekonomických a ďalších vzťahov s vonkajším prostredím a predstavuje predpoklad zaručenia jeho bezpečnosti a vlastného rozvoja. Nedostatočná pozornosť venovaná zahraničnej službe by si mohla v budúcnosti vyžiadať zvýšené náklady v iných oblastiach, ako sú bezpečnosť a ekonomika, ale priniesť aj stagnáciu úrovne spolupráce so zahraničím. 

I.1.	Súčasný stav siete zastupiteľských úradov SR v zahraničí

K 1. aprílu 2004 mala Slovenská republika celkom 75 zastupiteľských úradov, tzn. veľvyslanectiev, stálych misií, misií a generálnych konzulátov, 1 pobočku ZÚ a 8 slovenských inštitútov (podrobný tabuľkový prehľad aktuálnej siete ZÚ SR v zahraničí pozri v prílohe č.1):

I.1.1.	Veľvyslanectvá, konzuláty, misie, slovenské inštitúty, inštitúcie MZV SR 

a/  Veľvyslanectvá SR
•	Európa: 31 veľvyslanectiev - Ankara, Atény, Belehrad, Bern, Berlín, Brusel, Budapešť, Bukurešť, Dublin, Haag, Helsinki, Kodaň, Kyjev, Lisabon, Londýn, Ľubľana, Madrid, Minsk, Moskva, Nikózia, Oslo, Paríž, Praha, Riga, Rím, Sofia, Svätá stolica,  Štokholm, Varšava, Viedeň, Záhreb, (Sarajevo - otvorí sa do 31.8.2004);
•	Amerika: 7 veľvyslanectiev – Washington, Ottawa, Brazília, Buenos Aires, Havana, Mexiko, Santiago de Chile (uzavrie sa do 30.6.2004);
•	Ázia, Afrika, Austrália: 21 veľvyslanectiev - Abuja, Abu Dhabí (uzavrie sa do 30.6.2004), Alžír (uzavrie sa do 31.8.2004), Bagdad, Bangkok, Canberra, Damašek, Dillí, Jakarta, Hanoj (uzavrie sa do 30.6.2004), Káhira, Kuala Lumpur, Nairobi, Peking, Pretória, Soul, Taškent, Teherán, Tel Aviv, Tokio, Tripolis, (Kuvajt a Astana - otvoria sa do 31.8.2004),
spolu 59
-  3  -

b/  Generálne konzuláty SR (GK)
Brno, Istanbul, Mníchov, Sankt Peterburg, Užhorod, Békešská Čaba, Krakov, New York, (GK Los Angeles a GK Šanghaj – otvoria sa do 31.8.2004) 
spolu  8

c/  Stále misie, misie, zastúpenia, delegácie

Stále misie SR pri OSN v New Yorku, Viedni a Ženeve, Stála misia SR pri OBSE vo Viedni, Stála misia SR pri RE v Štrasburgu, Stála misia SR pri OECD v Paríži, Stále zastúpenie SR pri EÚ v Bruseli a Stála delegácia SR pri NATO v Bruseli
spolu 8

d/ Pobočka ZÚ
	Bonn

e/ Slovenské inštitúty - v súčasnosti tvorí sieť SI osem aktívnych organizačných jednotiek (Berlín, Budapešť, Moskva, Paríž, Praha, Rím, Varšava, Viedeň, pričom SI Paríž a Rím využívajú pre svoje aktivity logistiku a priestory ZÚ). Ďalšie dva SI - Bukurešť a Sofia - sú v režime dočasne utlmenej činnosti, sú organizačne začlenené do štruktúry ZÚ a vďaka priaznivým podmienkam z minulosti vyvíjajú kultúrno - prezentačné aktivity vo zvýšenej miere v porovnaní s inými ZÚ.

f/ Ostatné inštitúcie SR v zahraničí riadené MZV SR
Okrem vyššie uvedených veľvyslanectiev, generálnych konzulátov, stálych misií, stálych zastúpení a delegácií a slovenských inštitútov v zahraničí, ako samostatné subjekty pôsobia nasledujúce inštitúcie:
•	Konzulárne zastupiteľstvo SR: v Padove, poverené výkonom obchodno-ekonomickej činnosti a určených konzulárnych funkcií
•	Spoločenský dom: v Moskve;
•	Obchodno-technické stredisko: v Moskve;
•	Sezónny konzulárny úrad: v Kuvajte, zriaďovaný každoročne na 6 mesiacov z dôvodu turistickej a kúpeľnej sezóny; od 1.7. 2004 bude činnosť Konzulárneho úradu SR v Kuvajte ukončená a v zmysle uznesenia vlády SR č.501/2003/B3 bude otvorené Veľvyslanectvo SR v Kuvajte,
•	Honorárne konzulárne úrady: k 31.12.2003 zriadených celkom 110 HKÚ.

g/ Honorárne konzuláty SR v zahraničí
•	Predstavujú špecifickú formu zastúpenia a dotvárajú sieť zastupiteľských úradov SR v zahraničí. Sú riadené honorárnymi konzulmi alebo honorárnymi generálnymi konzulmi, ktorí činnosť svojho úradu financujú z vlastných prostriedkov. 

•	K 31.12.2003 pôsobilo spolu 110 konzulárnych úradov Slovenskej republiky vedených honorárnym konzulárnym úradníkom (honorárnych konzulátov). Najväčší počet honorárnych konzulátov je v Európe - 46, ďalej v Ázii - 20, v šátoch Latinskej Ameriky  - 16, v Severnej Amerike - 15, v Afrike - 11  a v Austrálii a Oceánii - 2. 
-  4  -

•	Priority ďalšieho rozširovania existujúcej siete konzulárnych úradov SR vedených honorárnym konzulárnym úradníkom sa budú upriamovať na zriaďovanie nových úradov toho typu v európskych štátoch, a to najmä v súvislosti so vstupom SR do EÚ. Rovnako dôležité je však aj rozširovanie siete honorárnych konzulátov SR v krajinách, kde SR nemá žiadne efektívne zastúpenie a v ktorých tieto úrady fungujú ako čiastočná náhrada za diplomatické misie, či kariérne konzulárne úrady.

I.1.2.	Obchodno-ekonomické oddelenia ZÚ  SR v zahraničí
 
K 01.04.2004 sú štátnozamestnanecké miesta MH SR na obchodno-ekonomických oddeleniach pri 47 zastupiteľských úradoch SR v zahraničí, na ktorých pôsobí 48 zamestnancov MH SR. 
Multilaterálny rozmer zahranično-obchodnej politiky je zabezpečovaný prostredníctvom sekcie WTO pri Stálej misii SR pri OSN v Ženeve, ktorá je odborne, personálne a finančne riadená Ministerstvom hospodárstva SR, ako aj  zamestnancami MH SR vyslanými prostredníctvom Ministerstva zahraničných vecí SR na Stálej misii SR pri OECD v Paríži a Stálom zastúpení SR pri ES v Bruseli.
Na sekcii WTO pri SM SR v Ženeve pôsobia 2 zamestnanci MH SR a jeden zamestnanec MPô SR, tzn. 3 systemizované miesta MH SR. Na SM SR pri OECD v Paríži pôsobí jeden zamestnanec MH SR na systemizovanom mieste MZV SR a na Stálom zastúpení SR pri ES v Bruseli pôsobia 4 zamestnanci MH SR na systemizovaných miestach MZV SR. 
Od mája 1997 a osobitne v uplynulom roku sa systemizácia personálneho obsadenia OBEO výrazne menila. Stav systemizovaných miest sa od roku 1997 do konca roku 2002 zvýšil o 8, z pôvodných 69 na 77 systemizovaných miest (63 štátnozamestnaneckých miest a 14 zmluvných síl vo verejnej službe)  vrátane  3 systemizovaných  miest  v sekcii WTO pri SM OSN v Ženeve. Toto bol stav, ktorý sa najviac priblížil k optimálnemu stavu siete OBEO a personálneho obsadenia. 
Vo februári 2003 sa začal proces prehodnocovania siete, a tak došlo k  zrušeniu OBEO v Bonne, v St. Peterburgu, v Szegede a boli zrušené  systemizované miesta  na OBEO vo Viedni (1), v Prahe (2), v Budapešti (2), vo Varšave (1) a na sekcii WTO pri SM SR pri OSN v Ženeve (1). Ďalej bolo zrušených aj všetkých 14 systemizovaných miest administratívno-technických pracovníkov vo verejnej službe. Sieť podnikových delegátov bola zrušená k 31.03.2003. V decembri 2003 bolo zrušené OBEO pri ZÚ SR v Buenos Aires.

I.1.3. 	Úrady pridelencov obrany pri ZÚ SR 
  
Rezort ministerstva obrany má v súčasnosti pri ZÚ SR v zahraničí zriadených celkovo 21 úradov pridelencov obrany v týchto štátoch:
Belgicko, Česká republika, Čína, Egypt, Francúzsko, Chorvátsko, India, Lotyšsko, Maďarsko, Nemecko, Poľsko, Rakúsko, Rumunsko, Rusko, Spojené štáty americké, Srbsko a Čierna Hora, Španielsko, Taliansko, Turecko, Ukrajina, Veľká Británia.
Aktuálny stav, predpokladané zmeny v sieti úradov PO a priakreditácie sú uvedené v prílohe č. 2.

- 5  -

I.1.4.	Policajní pridelenci pri ZÚ SR

Vysielanie policajných pridelencov alebo policajných styčných dôstojníkov (ďalej len “pridelenec“) k zastupiteľským úradom Slovenskej republiky sa realizuje v súlade s koncepciou rozmiestňovania pridelencov na ZÚ SR, ktorá bola modifikovaná uznesením vlády Slovenskej republiky č. 501/2003. K dnešnému dňu boli vyslaní pridelenci na ZÚ SR Kyjev, Haag, Viedeň, Budapešť, Praha, Varšava.

		Uznesením porady vedenia Ministerstva vnútra Slovenskej republiky č. 41/2003 bolo schválené rozšírenie pôsobnosti pridelencovi pri ZÚ SR vo Viedni na územie Slovinska. Ministerstvo vnútra  Slovinska bolo o uvedenom zámere informované v marci 2004.

Predchádzajúce zámery: r. 2003 vyslanie policajných pridelencov na ZÚ SR Praha a Varšava - Praha realizovaná k 1. 11. 2003 a Varšava k 15. 3. 2004. V r. 2004 sa plánovalo vyslanie pridelencov na ZÚ SR Belehrad a Bukurešť - predpokladaná realizácia Belehrad       k 1. 9. 2004 a Bukurešť až v r. 2005 (v opakovanom výberovom konaní sa nepodarilo nájsť kandidáta, ktorý by spĺňal požadované predpoklady v zmysle nariadenia MV SR č. 55/2003 o policajných pridelencoch a policajných styčných dôstojníkoch). Z naplánovaných finančných
prostriedkov bude hradené vyslanie druhého styčného dôstojníka.

Súhrn: 

·	MZV SR priamo riadi sieť zastupiteľských úradov SR v zahraničí, ktorú tvorí 75 zastupiteľských úradov, z toho 59 veľvyslanectiev, 8 generálnych konzulátov a 8 stálych misií, zastúpení a misií. V zahraničí ďalej pôsobí 8 Slovenských inštitútov, 1 pobočka ZÚ, Spoločenský dom v Moskve a Obchodno-technické stredisko v Moskve. Sieť honorárnych konzulátov SR predstavuje 110 úradov;  
•	MH SR riadi 47 OBEO pri ZÚ SR a pracoviská WTO pri Stálej misii Slovenskej republiky pri OSN v Ženeve, pri Stálej misii SR pri OECD v Paríži, pri Stálom zastúpení SR pri ES v Bruseli a pracovisko pre problematiku zákazu chemických zbraní pri ZÚ SR v Haagu;
•	MO SR riadi 21 úradov pridelencov obrany pri ZÚ SR; 
•	MV SR riadi 6  policajných pridelencov pri ZÚ SR.

Počet zamestnancov zahraničnej služby na zastupiteľských úradoch SR

    K 1.4.2004 bolo na zastupiteľských úradoch SR v zahraničí zriadených 788 štátnozamestnaneckých miest a miest vo verejnej službe v štruktúre: 

Štruktúra
zamestnancov	MZV SR*	MH SR	MO SR	MV SR	Zahraničná služba celkom	
Štátna služba	405	48	33	6	492	
Verejná služ.	296	0	0	0	296	
Celkom	701	48	33	6	788	
* vrátane zamestnancov Slovenských inštitútov, pobočky ZÚ SR, SD, OTS a pozorovateľov v misiách.

-  6  -
I.2. 	Vyhodnotenie plnenia predchádzajúcich zámerov siete ZÚ

V r. 2003 vláda SR prerokovala materiál predkladaný spoločne ministrami zahraničných vecí, hospodárstva, obrany a vnútra SR, ktorý bol venovaný sieti ZÚ SR: “Správa o stave siete zastupiteľských úradov SR v zahraničí v r. 2003 a východiská pre jej ďalší rozvoj.“ 

V uplynulom období sa realizovali nasledujúce opatrenia: 
•	v teritóriu subsaharskej Afriky bol na základe uznesenia vlády SR č.740/2002 k 30.6.2003 uzavretý ZÚ SR Harare, ktorý mal teritoriálnu pôsobnosť pre Zimbabwe a Angolu, Komory, Kongo, KDR, Madagaskar, Malawi, Mozambik, Stredoafrickú republiku, Zambiu. Po jeho zrušení, bola teritoriálna pôsobnosť pre uvedené krajiny prerozdelená na ZÚ Pretória pre Angolu, Madagaskar, Malawi, Mozambik, Zambiu, Zimbabwe a na ZÚ Nairobi pre Komory, Kongo, KDR a Stredoafrickú republiku;

•	v teritóriu Latinskej Ameriky bol na základe uznesenia vlády SR č.740/2002 k 30.6.2003 uzavretý ZÚ SR Lima, ktorý mal teritoriálnu pôsobnosť pre Peru a Bolíviu. Po jeho zrušení, bola teritoriálna pôsobnosť pre Peru a Bolíviu presunutá na ZÚ SR Buenos Aires;

•	v teritóriu Severnej Ameriky bol na základe uznesenia vlády SR č .740/2002 otvorený GK SR v New Yorku;

Efektívnosť transformujúcej sa siete úradov v teritóriách krajín tretieho sveta sa nesie v znamení zoštíhľovania. Uzavreté boli úrady v Peru a Zimbabwe a pripravuje sa uzavretie úradov v Abú Dhabí, Alžíri, Santiagu a Hanoji. Uzavretie úradov Lima a Harare bolo spojené aj s prenosom plnenia ich úloh na príslušné ZÚ v oblasti. Ako sa ukázalo, výber úradov, ktoré boli zrušené bol adekvátny k požiadavkám na efektívnosť slovenskej zahraničnej služby.

Okrem realizovaných zmien siete ZÚ SR v zahraničí bol v roku 2003 v súlade s reálnymi záujmami SR v regióne Maghrebu predložený návrh na otvorenie ZÚ SR v Rabate a uzavretie ZÚ SR v Tripolise. Po dôkladnom zvážení predpokladaných dosahov MZV SR neodporúča v roku 2005 realizáciu ani jedného z návrhov. Uzavretím ZÚ Alžír SR stráca efektívne zastúpenie v regióne frankofónneho Maghrebu a jediným úradom v tejto oblasti zostáva práve ZÚ Tripolis. Navyše aktuálny vývoj okolo Líbye vytvára nové možnosti pre aktivizáciu slovenských podnikateľských subjektov v krajine.

-  7  -

II. VÝCHODISKÁ PRE ĎALŠÍ ROZVOJ SIETE ZÚ SR V ZAHRANIČÍ

Rozvoj existujúcej siete ZÚ SR v zahraničí vychádzal z vládou schváleného materiálu “Správa o stave siete zastupiteľských úradov SR v zahraničí v r. 2003 a východiská pre jej ďalší rozvoj“ z r. 2003.

Vývoj medzinárodnopolitického postavenia SR stavia pred slovenskú zahraničnú službu nové výzvy, na ktoré musí SR reagovať, ak si chce udržať dosiahnuté postavenie v stále zvyšujúcom sa tempe týchto procesov. Vytvorenie náležitých personálnych a vecných podmienok, adekvátny rozvoj siete ZÚ je nevyhnutným predpokladom pre splnenie týchto výziev. 

Prioritnými určujúcimi faktormi pre rozvoj siete ZÚ SR v zahraničí v nasledujúcom období sú:
- presadzovanie národno-štátnych záujmov SR ako člena EÚ a NATO a ostatných medzinárodných organizácií v súlade s Programovým vyhlásením vlády SR,
- napĺňanie priorít slovenskej zahraničnej politiky s prihliadnutím na ciele SZBP EÚ a upevňovanie transatlantických väzieb,
- plnenie úloh spojených s koncepčnejším a intenzívnejším prístupom v presadzovaní slovenského exportu a získavania priamych zahraničných investícií,
		- starostlivosť o krajanskú komunitu a vytváranie priaznivého obrazu SR.

II.1. Rozvoj siete ZÚ SR v zahraničí 

	V súčasnosti realizované opatrenia na zefektívnenie siete ZÚ SR

•	príprava uzavretia Zastupiteľských úradov SR v Abu Dhabí, Santiago de Chile, Hanoji a Alžíri (na základe uznesenia vlády SR č.501/2003),

•	príprava otvorenia ZÚ SR v Astane, Sarajeve, Kuvajte a GK SR v Los Angeles a Šanghaji (na základe uznesenia vlády SR č.501/2003),

•	posilňovanie zastúpení SR pri EÚ, NATO, vybraných veľvyslanectiev v členských krajinách EÚ a ďalších krajinách prioritného záujmu SR (najmä Ukrajina, Rusko, Západný Balkán),

•	na základe vyhodnotenia skúseností z prvého obdobia členstva Slovenska v NATO a EÚ bude navrhnutý ďalší postup ohľadne zabezpečenia diplomatickej prítomnosti  SR vo všetkých ČK týchto zoskupení vychádzajúc z pricípu reciprocity. 

-  8  -

•	Oblasť rozvojovej pomoci (ODA) predstavuje novú dimenziu zahraničnej politiky SR a jej významnými aktérmi sú popri MZV SR aj príslušné zastupiteľské úrady. MZV SR začalo v roku 2004 s realizáciou projektov v 13 prioritných krajinách slovenskej ODA  (Afganistan, Albánsko, Bosna a Hercegovina, Kambodža, Kazachstan, Keňa, Kirgizsko, Macedónsko, Mongolsko, Mozambik, Sudán, Srbsko a Čierna Hora, Tadžikistan a Uzbekistan.). K zabezpečeniu efektívnej implementácie slovenských projektov a k podpore ďalších rozvojových aktivít priamo v danom teritóriu je potrebné zvážiť personálne posilnenie vybraných ZÚ a SM diplomatickými zamestnancami špecializujúcimi sa na rozvojovú spoluprácu.

Po našom vstupe do EÚ treba počítať s rešpektovaním zásad jednotnej zahraničnej politiky EÚ voči tretím krajinám. 

	Zásadným princípom pre ďalšie zefektívnenie siete zastupiteľských úradov SR v zahraničí je splnenie úlohy vybudovania jednotnej zahraničnej a konzulárnej služby a úzka spolupráca ekonomických rezortov s MZV SR, ktorá by sa mala odraziť aj v aktualizácii Dohody o spolupráci MZV SR a MH SR pri plnení úloh zahraničnej ekonomicko - obchodnej politiky v činnosti zahraničnej služby SR.
    
V rámci daných personálnych, technických a finančných podmienok možno označiť súčasnú sieť ZÚ SR za adekvátne efektívnu a schopnú realizovať zahraničnopolitické záujmy SR. Prioritným záujmom pre budúce obdobie je stabilizácia siete úradov. Pre ďalšie zefektívnenie zahraničnej služby formou transformácie siete ZÚ bude potrebné hľadať finančné zdroje na otváranie nových úradov v zahraničí reflektujúcich priority zahraničnej politiky a nie vynucovať uzavretie stabilizovaných a efektívnych úradov ako jediný nástroj a zdroj pre vytvorenie finančných prostriedkov v rámci rozpočtu kapitoly rezortu zahraničia.

V súčasnosti sformovaná sieť úradov SR v zahraničí potrebuje dlhšie obdobie na vlastnú stabilizáciu. K jej efektívnosti bude nutné zvážiť doplnenie úradov v tých oblastiach a teritóriách, kde vzniká citeľné oslabenie a strata kontaktu alebo nie je priame prepojenie na dané regióny a ich politicko-ekonomické zoskupenia. 

Realizácia organizačných, štrukturálnych a ďalších zmien na MZV SR vrátane siete ZÚ je nevyhnutným predpokladom efektívneho zvládnutia úloh zahraničnej služby v nasledujúcom období. Realizácia nevyhnutných zmien siete ZÚ nebude mať vplyv na rozpočet MZV SR.  

II.2.  Rozvoj siete obchodno-ekonomických oddelení ZÚ SR

	V roku 2004 MH SR pripravuje zriadenie OBEO v Dubline (Írsko), Šanghaji (Čína), Skopje (Macedónsko), v Jekaterinburgu (Ruská federácia) a Luande (Angola). Personálne posilnenie sa pripravuje na OBEO v Paríži (1), Prahe (1) a Varšave (1). Okrem toho  sa v Austrálii pripravuje presun sídla OBEO z hlavného mesta Canberra do hospodárskeho centa krajiny Sydney  ako aj presun sídla OBEO z Padovy do Milána. 

	Do konca roku 2004 a následne aj v roku 2005 by  sieť OBEO mala byť zriadená pri 50 zastupiteľských úradoch SR v zahraničí s celkovým počtom 58 systemizovaných 

-  9  -

štátnozamestnaneckých miest, plus sekcia WTO pri SM SR v Ženeve s 2 systemizovanými miestami MH SR.
	V rozpočte na rok 2004 sú OBEO ZÚ SR finančne zabezpečené a to vrátane mzdových nákladov a ostatných bežných výdavkov. V rozpočte na rok 2004 sú zahrnuté aj výdavky na pracoviská, ktoré MH SR zriadi v Astane, Dubline, Skopje, Jekaterinburgu, Luande a v Šanghaji.
        V návrhu rozpočtu na rok 2005 bude MH SR uplatňovať rozpočtové prostriedky na zabezpečenie  činnosti všetkých pracovísk.

a) Vyspelé ekonomiky

 Z pohľadu teritoriálneho členenia je možné pracoviská MH SR pôsobiace vo vyspelých ekonomikách rozdeliť do nasledovných skupín:
-  v krajinách EÚ, 
-  v krajinách EZVO (Európske združenie voľného obchodu),
-  v mimoeurópskych krajinách.
 
	Postavenie OBEO v   krajinách s vyspelou ekonomikou preto vychádza z potenciálu, ktorý tieto krajiny stále ponúkajú pre ďalší rozvoj obchodnej spolupráce a prílev investícií do slovenskej ekonomiky. V obchode predstavujú hlavný trh pre odbyt slovenskej produkcie a zdroj pre dovoz moderných technológií pre zvyšovanie konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky. Súčasťou, resp. predpokladom tohto procesu je aj príliv investícií z týchto krajín. 

Z hľadiska optimálneho rozloženia siete OBEO v tejto skupine teritórií Ministerstvo hospodárstva SR v roku 2004 navrhuje:
·	zriadenie OBEO pri ZÚ  SR v Dubline (Írsko), 
·	presun OBEO z Canberry (Austrália) do Sydney (obchodné a finančné centrum 		Austrálie), 
•		presun  OBEO  z Padovy (Taliansko) do Milána (obchodné a finančné centrum 		Talianska),
•		personálne posilnenie OBEO pri ZÚ SR  v Paríži (Francúzsko) .

Zdôvodnenie:
	·	zriadenie OBEO pri ZÚ  SR v Dubline (Írsko) 
Írsko patrí v súčasnosti medzi konkurenčne najschopnejšie a ekonomicky najviac otvorené krajiny sveta s vysokým potenciálom rastu najmä v oblasti telekomunikácií, internetu, elektronického obchodu, biotechnológií a elektroniky. 

Po vstupe SR do EÚ írske skúsenosti budú pre Slovensko veľmi cenné a ich aplikácia pomôže urýchliť bezproblémové začlenenie sa SR medzi štáty EÚ. SR môže tieto skúsenosti 
teda využiť smerom k členským štátom EÚ, ale i smerom dovnútra štátu hlavne pri ich praktickom využívaní v hospodárskom živote krajiny.
	V Dubline pracuje zastupiteľský úrad a OBEO sa tak stane reprezentantom zahraničnoobchodnej politiky SR. Írsko je pritom jedinou členskou krajinou EÚ, v ktorej MH SR nemá doteraz svoje pracovisko. 

Na základe toho sa navrhuje zriadiť pracovisko MH SR v Dubline k 1. júlu 2004. 

-  10  -

	·	presun  OBEO z Padovy do Milána (Taliansko)
	Presun sídla OBEO z Padovy do Milana sa navrhuje preto, že toto mesto je z hospodárskopolitického pohľadu obchodným a finančným  centrom Talianskej republiky. V nadväznosti na nároky a priority SR v tejto oblasti sa navrhuje prehodnotiť aj aktuálny štatút OBEO z Konzulárneho zastupiteľstva SR na milánsku pobočku obchodného oddelenia Veľvyslanectva SR v Ríme. Vzhľadom na to, že talianska strana možnosť zmeny štatútu Konzulárneho zastupiteľstva na štatút OBEO v minulosti nepripustila, bude potrebné uskutočniť rokovania na MZV SR TR v tejto záležitosti.

·	presun sídla OBEO z Canberry do Sydney (Austrália)
Austrália patrí ako členský štát OECD medzi vyspelé ekonomiky a predstavuje pre SR veľký potenciál tak pre odbyt slovenských výrobkov, ako aj pre prílev austrálskych investícií do ekonomiky SR.
Hlavné mesto Canberra je administratívnym a správnym centrom krajiny, avšak finančným a hospodárskym centrom krajiny je Sydney, kde sa sústreďuje podstatná časť obchodných a hospodárskych aktivít s cudzinou. Všetky akreditované zastúpenia z celého sveta majú svoje obchodno-ekonomické oddelenia umiestnené v Sydney.
Preto sa navrhuje presunúť sídlo OBEO z Canberry do Sydney s tým, že v prvej fáze bude nutné dohodnúť jeho štatút v súlade s austrálskym zákonodarstvom. 

·	personálne posilnenie OBEO pri ZÚ SR  v Paríži (Francúzsko) 
	Potenciál prílivu priamych zahraničných investícií z Francúzska do SR sa investíciou PSA Peugeot zvyšuje, čo bude vyžadovať zvýšené aktivity aj OBEO pri ZÚ SR v Paríži vo vzťahu k ďalším potenciálnym francúzskym  investorom. 

b) Krajiny s prechodnou ekonomikou

	 Z hľadiska optimálneho rozloženia siete OBEO v tejto skupine teritórií Ministerstvo hospodárstva SR v roku 2004 navrhuje:
·	Zriadiť obchodno-ekonomické oddelenie v Skopje (Macedónsko)

Zdôvodnenie:
Aj keď súčasná úroveň vzájomného obchodu medzi SR a Macedónskom nedosahuje požadovanú úroveň najmä kvôli predchádzajúcej politickej nestabilite v tomto regióne, otvárajú sa možnosti novej spolupráce na odvetvových úrovniach, v oblastiach malého a stredného podnikania, ako aj v oblasti cestovného ruchu, s dosahom aj na Albánsku republiku. 
            Z technického hľadiska  sa ako najschodnejšie javí zriadenie skopskej pobočky pracoviska MH SR pri ZÚ SR Belehrad s akreditáciou nielen pre Macedónsku republiku, ale aj pre Albánsku republiku.

c)	Krajiny Spoločenstva nezávislých štátov
 
Z hľadiska dlhodobých strategických zámerov v oblasti medzinárodnej hospodárskej spolupráce a zahraničnoobchodnej činnosti je pre Slovenskú republiku perspektívne venovať pozornosť rozvíjaniu ekonomických a politických vzťahov s Ruskou federáciou a ostatnými krajinami Spoločenstva nezávislých štátov (Bielorusko, Ukrajina, Kazachstan, Kirgizsko, Uzbekistan, Tadžikistan, Turkménsko, Arménsko, Gruzínsko, Azerbajdžan). 

-  11  -

Optimálne rozloženie siete OBEO je možné dosiahnuť:
 
·	v roku 2004: 	- zrušením OBEO pri ZÚ SR v Taškente (Uzbekistan),
				- zriadením OBEO v Astane alebo Alma-Ate  (Kazachstan),
				- zriadením OBEO  v Jekaterinburgu   (Ruská federácia).
				
Zdôvodnenie:
·	zrušenie OBEO pri ZÚ SR v Taškente (Uzbekistan)
Vzájomná obchodná výmena s Uzbekistanom má dlhodobo nízky obrat zahraničného obchodu. Vzhľadom na to, že v Uzbekistane naďalej pretrváva len čiastočná konvertibilita národnej meny, čo znemožňuje dodržiavanie dohodnutých platobných podmienok v zahraničnom obchode, táto skutočnosť znemožňuje základné operácie v zahraničnom obchode. Po zrušení obchodného zastúpenia navrhujeme Uzbekistan pokrývať obchodným oddelením zriadeným v Kazachstane. Na základe uvedeného sa zruší OBEO pri ZÚ SR v Taškente k 30. júnu 2004.

·	zriadenie OBEO v Astane alebo Alma-Ate  (Kazachstan)
Kazachstan patrí medzi významných obchodných partnerov Slovenskej republiky. Dovoz z Kazachstanu v roku 2003 bol v hodnote 591,7 mil. Sk a tvorili ho predovšetkým strategické suroviny, farebné kovy, chemikálie a bavlna. Vývoz do Kazachstanu v roku 2003 bol v hodnote 802,0 mil. Sk a tvorili ho predovšetkým stroje a zariadenia, potraviny, trhové a priemyselné výrobky. Kazachstan je pre Slovenskú republiku perspektívnym obchodným partnerom, hlavne z hľadiska diverzifikácie dovozu ropy a plynu. Medzivládna slovensko-kazašská komisia navrhla kazašskej strane spoluinvestorstvo pri výstavbe papierensko-celulózového závodu na Slovensku. V Kazachstane sú taktiež náleziská volfrámu, chrómových a fosfátových rúd, mangánových rúd, olova, medi a molybdénu svetového významu.

·	zriadenie OBEO  v Jekaterinburgu   (Ruská federácia)
Ruská federácia je najväčším obchodným partnerom Slovenskej republiky z krajín Spoločenstva nezávislých štátov. V roku 2003 dovoz z Ruskej federácie bol 88,7 mld. Sk a vývoz do RF bol 9,8 mld. Sk. Najviac sa dovážali z Ruskej federácie strategické suroviny, t. j. ropa, plyn, uhlie a jadrové palivo. Hlavnými komoditami slovenského vývozu do Ruskej federácie boli stroje a zariadenia, potraviny, trhové a priemyselné výrobky.
Slovenská republika z perspektívneho hľadiska potrebuje zriadiť OBEO na Urale (Sverdlovská oblasť), odkiaľ by mohla obhospodarovať uralský, sibírsky a ďalekovýchodný región Ruskej federácie. V tomto regióne sú zásoby všetkých nerastných surovín, ropy, plynu, 
uhlia a dreva. Na Urale je sústredený obranný, strojárenský a elektrotechnický priemysel Ruska, je tu aj značná kúpna sila obyvateľstva a  aktívne tu pracujú Zmiešané komisie Ministerstva hospodárstva SR s uvedenými regiónmi. Pre Slovensko sa tu črtajú možnosti ďalšieho rozšírenia  zahraničnoobchodnej činnosti formou umiestňovania slovenských výrobkov  a technológií, ktoré tu dobre poznajú.

d) Rozvojové ekonomiky
 
Z komerčného hľadiska je spolupráca s rozvojovými krajinami veľmi špecifická a 
vyžaduje si v prvom rade hlbokú znalosť obchodných metód a zvyklostí, základných bezpečnostných kritérií v obchode, znalosť teritória a dobré referencie a vedomosti o 
-  12  -

tovaroch tvoriacich predmet obchodu, pričom nie je možné podceniť ani jeden zo spomenutých faktorov. Bohaté zdroje surovín, nenasýtený trh aj technicky a technologicky menej náročnými tovarmi, lacná pracovná sila, stále benevolentné zákonodarstvo v oblasti ochrany životného prostredia a ústretovosť vlád pri určovaní zahraničnoobchodných podmienok zväčša vo vytvárajúcich sa špeciálnych ekonomických zónach sú dostatočným argumentom pre rozvoj obchodnej a hospodárskej spolupráce s týmito krajinami.

Vzhľadom na súčasnú situáciu (jediné OBEO zostalo v Káhire) by bolo potrebné zriadenie OBEO v centrálnej oblasti Afriky, a preto sa navrhuje otvorenie OBEO v Angole. 
	Aj keď v súčasnosti panuje skeptický názor na vplyv súčasnej ekonomickej sily krajín Latinskej Ameriky, nastúpený trend industrializácie, kapitálovo podporený zo zahraničia, umožnil krajinám tohto regiónu zvýšiť priemyselnú výrobu a to nielen objemovo, ale aj prostredníctvom nových technológií aj kvalitou výrobkov. Krajiny LA postupne zvyšujú podiel priemyslu a služieb na tvorbe HDP, hoci vonkajšie ekonomické prostredie aj naďalej chápe túto oblasť ako producenta poľnohospodárskej produkcie a surovín. Vplyvom ekonomického rastu sa zvyšuje aj odbytový potenciál, ktorý môže uspokojiť aj slovenský export.

 Z hľadiska optimálneho rozloženia siete sa navrhuje:

·	v roku 2004: 	- zrušenie OBEO pri ZÚ SR v Jakarte (Indonézia) k 31. 12. 2004,
				- zrušenie OBEO pri ZÚ SR v   Bangkoku (Thajsko) k 30. 6. 2004,
				- zriadenie OBEO pri GK SR v Šanghaji (Čína), 
				- zriadenie OBEO v Luande (Angola). 
  
Zdôvodnenie: 
·	zrušenie OBEO pri ZÚ SR v Jakarte (Indonézia)
	Obchodná výmena medzi SR a Indonéziou je v súčasnosti veľmi nízka, týka sa to najmä nášho exportu do tohto teritória, ktorý v roku 2003 dosiahol hodnotu iba 0,8 mil. USD, t. j. oproti roku 2002 poklesol o viac ako polovicu. Vzhľadom na to, že ku koncu tohto roku sa očakáva rozhodnutie o realizácii   projektu na dodávku špeciálu, odporúča sa zrušenie pracoviska MH SR v Jakarte k 31. 12. 2004.

·	zrušenie OBEO pri ZÚ  SR v Bangkoku (Thajsko)
	Vzájomná obchodná výmena vykazuje dlhodobo pasívne saldo obchodnej bilancie, 
hlavne z dôvodu nízkeho objemu slovenských vývozov. Rozpracované obchodné prípady pritom nedávajú predpoklad, že by sa v najbližšom období podarilo túto tendenciu zvrátiť. Na základe uvedeného sa navrhuje zrušiť pracovisko MH SR v Bangkoku k 30. júnu 2004.

·	zriadenie OBEO GK  SR v Šanghaji (Čína)
Šanghaj je najvýznamnejším hospodárskym strediskom ČĽR a stáva sa jedným z najvýznamnejších hospodárskych stredísk celej východnej Ázie (je tiež nazývaný čínsky Hongkong). Šanghaj má veľmi úzke hospodárske previazanie s Japonskom, Kórejskou republikou, ale aj s Taiwanom, USA, Austráliou a štátmi EÚ. 

·	zriadenie OBEO v Luande (Angola)
Angola patrí k tradičným obchodným partnerom SR v tejto časti Afriky a po ukončení vojenského konfliktu sa očakáva rýchly ekonomický rozvoj krajiny. Angola má v SR 
- 13  -

efektívne a diplomatické zastúpenie. Perspektívnou oblasťou obchodnej kooperácie je spolupráca v dodávkach mobilných nemocníc, zubných ordinácií, stavebných strojov, filtračných zariadení a nádrží.

II.3. Perspektíva budovania siete pridelencov obrany

V roku 2004 sa pripravuje otvorenie úradu pridelenca obrany pri ZÚ SR v Kodani. 
V závislosti od rozpočtových možností rezortu sa v súčinnosti s MZV SR zvažuje v roku 2005 otvorenie úradov PO SR v Uzbekistane a Iraku.
	S cieľom zefektívniť zastúpenie vojenskej diplomacie na bilaterálnej úrovni rezort obrany v súčasnosti prehodnocuje početné zastúpenie na existujúcich úradoch PO SR. Rozhodujúcim kritériom splnenia tohto cieľa je rešpektovanie požiadaviek vyplývajúcich z členstva SR v NATO a EÚ.
Formou priakreditácie je v súčasnosti pokrytých ďalších 23 štátov. MO má bilaterálne kontakty so 44 štátmi.

II.4.	Perspektíva budovania siete policajných pridelencov SR

V termíne k 1.9.2004 sa predpokladá vyslanie pridelenca pri ZÚ SR v Belehrade.
Výberové konanie na obsadenie funkcie pridelenca na ZÚ SR v Bukurešti bolo dosiaľ neúspešné. 
Na zabezpečenie plynulej výmeny informácií podľa štandardov Europolu bude potrebné do konca roka 2004 posilniť pracovisko Národnej ústredne Europolu v centrále Europolu v Haagu o jedného styčného dôstojníka.

Úrad medzinárodnej policajnej spolupráce Prezídia Policajného zboru (ďalej len “ÚMPS P PZ“) konzultoval  s príslušnými odbornými útvarmi Prezídia PZ priority vyslania -  14  -policajných pridelencov pre rok 2005. Na základe uvedených konzultácií ÚMPS P PZ navrhuje modifikovať sieť vysielania policajných pridelencov pre rok 2005 nasledovne s predpokladaným termínom vyslania k 1. 9.2005:
•	policajný pridelenec pri ZÚ SR v Bukurešti
•	policajný pridelenec pri ZÚ SR v Moskve.

	S cieľom výmeny informácií s krajinou, v ktorej Slovenská republika nemá vyslaného pridelenca, sa bude v zmysle Rozhodnutia Rady 2003/170/STV z 27. februára 2003 o spoločnom využívaní styčných dôstojníkov vysielaných do zahraničia policajnými alebo justičnými orgánmi členských štátov EÚ využívať možnosť požiadať o zabezpečenie relevantných informácií styčného dôstojníka inej členskej krajiny.    
V nadväznosti na vyššie uvedené navrhujeme strednodobú perspektívu rozmiestnenia policajných pridelencov takto:
·	rok 2004 Belehrad, Europol-Haag  
·	rok 2005 Bukurešť, Moskva 
·	rok 2006  Berlín, Rím 

-  14  -

II.5. Perspektívna sieť ZÚ SR v zahraničí v r. 2005:

•	Veľvyslanectvá SR: 58 a v týchto hlavných mestách:
•	Európa: Ankara, Atény, Belehrad, Berlín, Bern, Brusel, Budapešť, Bukurešť, Dublin, Haag, Helsinki, Kodaň, Kyjev, Lisabon, Londýn, Ľubľana, Madrid, Minsk, Moskva,  Nikózia, Oslo, Paríž, Praha, Riga, Rím, Sarajevo, Sofia, Svätá stolica, Štokholm, Varšava, Viedeň, Záhreb;
•	Amerika: Brazília, Buenos Aires, Havana, Mexiko, Ottawa, Washington;
•	Ázia, Afrika, Austrália: Abuja, Astana, Bagdad, Bangkok, Canberra, Damašek, Dillí, Jakarta, Káhira, Kuvajt, Kuala Lumpur, Nairobi, Peking, Pretória, Soul, Taškent, Teherán, Tel Aviv, Tokio, Tripolis,  

•	 Generálne konzuláty SR: celkom 10 a v týchto mestách: Békešská Čaba, Brno, Istanbul, Krakov, Los Angeles, Mníchov, New York, Petrohrad, Šanghaj, Užhorod;

•	 Stále misie/zastúpenia/delegácie SR: celkom 8 a pri týchto medzinárodných organizáciách: SM pri OSN v New Yorku, SM pri OSN vo Viedni, SM pri OSN v Ženeve, SM pri OBSE vo Viedni, SM pri RE v Štrasburgu, Stále zastúpenie SR pri EÚ v Bruseli, Stála delegácia SR pri NATO/ZEÚ v Bruseli a M pri OECD v Paríži;

•	 Celkom by sieť ZÚ SR v zahraničí v r. 2004 tvorilo 58 veľvyslanectiev, 10 generálnych konzulátov a 8 stálych misií/misií/delegácií/zastúpení. 

II.6. 	Perspektívy ďalšieho budovania  siete SI 

V súlade s prioritami ZP SR je potrebné pripraviť podmienky pre rozbehnutie činnosti SI pri ZÚ Londýn a v priestoroch SM Brusel. Navrhované riešenie v počiatočnom období nebude vyžadovať finančné prostriedky na umiestnenie, resp. vyslanie pracovníkov, okrem čiastočného zvýšenia rozpočtu uvedených ZÚ na kultúrno-prezentačné aktivity. V strednodobej perspektíve treba zamerať pozornosť na vytvorenie základných predpokladov pre otvorenie SI  v New Yorku a na reaktiváciu SI v Bukurešti a v Sofii. V pripravovanom Návrhu aktualizácie koncepcie rozvoja siete SI budú jej autori zohľadňovať i možnosti zriadenia SI pri ZÚ Dillí, kde sú pre tento účel výborné priestorové podmienky. Návrh bude zohľadňovať i možnosti vytvorenia SI v Kyjeve a v Belehrade, v závislosti na priestorových a personálnych možnostiach ZÚ v týchto mestách. 

-  15  -

III.  Záver 

Súčasnú sieť ZÚ SR v zahraničí i napriek pretrvávaniu niektorých disproporcií a napätému financovaniu možno označiť za efektívnu a schopnú realizovať na vysokej profesionálnej úrovni zahraničnopolitické záujmy SR.

Zvyšujúce sa nároky na všetky zložky slovenskej zahraničnej služby v novom medzinárodnom kontexte členstva v EÚ, NATO a OECD, intenzívnejšia komunikácia s  centrálami  a hlavnými mestami ich členských krajín, presadzovanie obchodno-ekonomických a ďalších záujmov SR vo svete vyžadujú aj primerané investície do ľudských zdrojov a do materiálno-technickej bázy zahraničnej služby. Zvyšovanie týchto investícií je objektívnou nutnosťou. Podobne ako všade vo vyspelých krajinách, výdavky na zahraničnú službu je potrebné vnímať ako investície s vysokou návratnosťou a nevyhnutný predpoklad  presadzovania základných životných záujmov štátu. 

Pre vládou prijímané opatrenia na dosiahnutie cieľov Programového vyhlásenia vlády v oblasti zahraničnej politiky, ktorých úlohou je zefektívnenie zahraničnej služby formou transformácie siete ZÚ, bude potrebné posilniť rozpočtovú kapitolu MZV SR na otváranie nových úradov v zahraničí, reflektujúcich priority zahraničnej politiky a nie vynucovať uzavretie stabilizovaných a efektívnych úradov ako jediný nástroj pre vytvorenie finančných zdrojov v rámci rozpočtu kapitoly rezortu zahraničia.

V súčasnosti sformovaná sieť úradov SR v zahraničí potrebuje dlhšie obdobie na vlastnú stabilizáciu. K jej efektívnosti bude nutné zvážiť doplnenie úradov v tých oblastiach a teritóriách, kde vzniká citeľné oslabenie a strata kontaktu alebo nie je priame prepojenie na dané regióny a ich politicko-ekonomické zoskupenia.