TABUĽKA ZHODY
návrhu právneho predpisu s právom Európskej únie

SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2018/844 z 30. mája 2018, ktorou sa mení smernica 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov a smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti (Ú. v. EÚ L 156/75, 19. 06. 2018)
	1.	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 555/2005 Z. z. o energetickej hospodárnosti budov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov,       (MDV SR)
2.	Zákon č. 555/2005 Z. z. o energetickej hospodárnosti budov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov,                                                                               (MDV SR)
3.	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 314/2012 Z. z. o pravidelnej kontrole vykurovacích systémov a klimatizačných systémov a o zmene zákona č. 455/1991 Zb.  o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 321/2014 Z. z. o energetickej efektívnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 4/2019 Z. z.                                                           (MH SR)
4.	Zákon, ktorým sa mení a doplna zákon č. 321/2014 Z. z. o energetickej efektívnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov                                                                                              (MH SR)
5.	Vyhláška Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky č. 364/2012 Z. z., ktorou sa vykonáva zákon č. 555/2005 Z. z. o energetickej hospodárnosti budov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov                             (MH SR)	
1	2	3	4	5	6	7	8	
Článok 
(Č, O, V, P)	Text	Spôsob
transpo-zície
(N, O, D, n.a.)	Číslo	Článok (Č, §, O, V, P)	Text	Zhoda
(Ú, Č, Ž, n.a.)	Poznámky

	
Článok 1	Zmeny smernice 2010/31/EÚ							
	Smernica 2010/31/EÚ sa mení takto:	N	Zákon č. xx/2019, ktorým sa mení zák. č. 555/2005 Z. z. 
		Zákon č. 555/2005 Z. z. o energetickej hospodárnosti budov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č.  17/2007 Z. z., zákona č. 476/2008 Z. z., zákona č. 251/2012 Z. z., zákona č. 300/2012 Z. z., zákona č.277/2015 Z. z., zákona č. 144/2017 Z. z., zákona č. 177/2018 Z. z. a zákona č. 96/2019 Z. z. sa mení a dopĺňa takto:	Ú		
1.
Č:2	Článok 2 sa mení takto:							
a)
P:3	Bod 3 sa nahrádza takto:
‚technický systém budovy‘ znamená technické zariadenia budovy alebo jednotky budovy na vykurovanie priestoru, chladenie priestoru, vetranie, prípravu teplej vody, vstavané osvetlenie, automatizáciu a riadenie budovy, výrobu elektrickej energie na mieste, alebo ich kombináciu vrátane tých systémov, ktoré využívajú energiu z obnoviteľných zdrojov;
	N	Zákon č. xx/2019, ktorým sa mení zák. č. 555/2005 Z. z. 
	Bod 1
§ 2 
O:1
P b
P 4	4.	technických zariadení budovy alebo jej časti na vykurovanie, na chladenie a vetranie, na prípravu teplej vody, na osvetlenie alebo na ich kombináciu, na automatizáciu a riadenie budovy a na výrobu elektrickej energie na mieste, vrátane systémov, ktoré využívajú energiu z obnoviteľných zdrojov (ďalej len „technický systém budovy“),	Ú		
b)
P:3a
	Vkladá sa tento bod:
‚systém automatizácie a riadenia budovy‘ znamená systém, ktorý zahŕňa všetky produkty, softvér a inžinierske služby, ktorými sa môže podporovať energeticky efektívna, hospodárna a bezpečná prevádzka technických systémov budovy prostredníctvom automatického riadenia a uľahčením manuálneho ovládania týchto technických systémov budovy;	N	Zákon č. xx/2019, ktorým sa mení zák. č. 555/2005 Z. z. 
	Bod 2
§ 2 
O:1
P f
	f) uplatňovanie výrobkov, softvéru a inžinierskych služieb, ktorými sa môže podporovať energeticky efektívna, hospodárna a bezpečná prevádzka technických systémov budovy prostredníctvom riadenia a uľahčením manuálneho ovládania týchto technických systémov budovy (ďalej len „systém automatizácie a riadenia budovy“).	Ú		
c)	Vkladajú sa tieto body:							
P:15a.
	‚vykurovací systém‘ znamená kombináciu prvkov potrebných na zabezpečenie spôsobu úpravy vnútorného vzduchu, v rámci ktorej sa teplota zvyšuje;	N	Návrh zákona 	Č: I
§ 2 
O:1
P: b	b) vykurovacím systémom teplovodný vykurovací systém alebo teplovzdušný vykurovací systém alebo ich kombinácia, vrátane integrovaného riadenia vetrania budovy, ktorý pozostáva z prvkov potrebných na zabezpečenie zvýšenia teploty vzduchu	Ú		
P:15b.
	‚zariadenie na výrobu tepla‘ znamená časť vykurovacieho systému, ktorou sa vyrába využiteľné teplo s využitím jedného alebo viacerých týchto procesov:	N	Návrh zákona	Č: I
§ 2 
O:1
P: a	a) zariadením na výrobu alebo dodávku tepla časť vykurovacieho systému, ktorou sa vyrába teplo s využitím 
1. spaľovania palív, 
2. elektrického odporového vykurovania, 
3. aerotermálnej, hydrotermálnej alebo geotermálnej energie prostredníctvom tepelného čerpadla, 
4. inej formy energie, najmä solárnej energie alebo tepla dodaného z vonkajšieho rozvodu tepla, 	Ú		
P:a	spaľovanie palív, napríklad v kotle;	N		P: 1	1. spaľovania palív, 	Ú		
P:b
	Joulov jav prebiehajúci vo vykurovacích telesách systému elektrického odporového vykurovania;	N		P: 2	2. elektrického odporového vykurovania,	Ú		
P:c	zachytávanie tepla z okolitého vzduchu, odvetrávaného vzduchu alebo vodného alebo podzemného zdroja tepla s využitím tepelného čerpadla;	N		P: 3	3. aerotermálnej, hydrotermálnej alebo geotermálnej energie prostredníctvom tepelného čerpadla,	Ú		
P:15c.
	‚zmluva o energetickej efektívnosti‘ znamená zmluvu o energetickej efektívnosti vymedzenú v článku 2 bode 27 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (*1);
------------
(*1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).“	N	zákon č. 321/2014 Z. z.	§ 17 
O:3
	(3) Zmluvou o energetickej efektívnosti je zmluva uzatvorená medzi poskytovateľom garantovanej energetickej služby a prijímateľom garantovanej energetickej služby, na základe ktorej je poskytovateľovi garantovanej energetickej služby odplata za poskytnuté služby uhrádzaná podľa toho, či skutočne dosiahol zmluvne určené hodnoty zlepšenia energetickej efektívnosti a ktorej predmetom je 
a)	spracovanie energetickej analýzy a realizácia opatrení navrhnutých v energetickej analýze,
b)	spracovanie energetického auditu a realizácia opatrení navrhnutých v energetickom audite, 
c)	návrh a príprava uceleného projektu zameraného na energetickú efektívnosť (ďalej len „projekt“), ktorý obsahuje najmä
1.	analýzu existujúceho stavu,
2.	návrh opatrení,
3.	projektovanie a realizáciu opatrení, inštaláciu projektu a skúšobnú prevádzku,
4.	zabezpečenie a preukazovanie dosahovania garantovaných úspor, 
5.	financovanie projektu,
d)	prevádzka a údržba energetických zariadení,) vrátane školenia používateľa, monitorovania a prevádzky systému,
e)	monitorovanie a hodnotenie spotreby energie po prijatí opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, 
f)	zabezpečenie palív a energie na účel poskytovania výkonov najmä v oblasti kvality vnútornej klímy v budovách, osvetlenia a prevádzky zariadení, ktoré spotrebúvajú energiu, 
g)	dodávka energetických zariadení alebo
h)	dlhodobá záruka prevádzky inštalovaného nového zariadenia a dosahovaných úspor. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 1 znie:
) § 12 ods. 1 zákona č. 251/2012 Z. z.	Ú	

	
d)
P:20	Dopĺňa sa tento bod:
‚izolovaná mikrosústava‘ znamená izolovanú mikrosústavu vymedzenú v článku 2 bode 27 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES (*2);
------------
(*2)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou, ktorou sa zrušuje smernica 2003/54/ES (Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 55).	n.a.			
	n.a.		
2.
Č:2a	Vkladá sa tento článok:
Dlhodobá stratégia obnovy							
O:1 
	Každý členský štát stanoví dlhodobú stratégiu obnovy na podporu obnovy vnútroštátneho fondu bytových a nebytových budov, a to verejných, ako aj súkromných, s cieľom dosiahnuť do roku 2050 vysoko energeticky efektívny a dekarbonizovaný fond budov, čím sa uľahčí nákladovo efektívna transformácia existujúcich budov na budovy s takmer nulovou spotrebou energie. 
Každá dlhodobá stratégia obnovy sa predloží v súlade s platnými povinnosťami v oblasti plánovania a podávania správ a zahŕňa:
	N	Zákon č. xx/2019, ktorým sa mení zák. č. 555/2005 Z. z. 
	Bod 2
§ 2 
O: 1
P e
Bod 9
§ 4c
O:1 

	e) vypracovanie dlhodobej stratégie obnovy fondu budov (ďalej len „stratégia obnovy“),

§ 4c Stratégia obnovy
(1)	Stratégia obnovy obsahuje opatrenia a postupy na podporu obnovy fondu budov s cieľom dosiahnuť do roku 2050 vysoko energeticky efektívny a dekarbonizovaný fond budov a uľahčiť nákladovo efektívnu transformáciu existujúcich bytových budov a nebytových budov na budovy s takmer nulovou potrebou energie (§ 2 ods. 10).	Ú		
				O:2	(2)	Stratégia obnovy obsahuje			
P:a
	prehľad vnútroštátneho fondu budov založený podľa potreby na štatistických vzorkách a očakávanom podiele obnovovaných budov v roku 2020;	N		P a
	a)	prehľad fondu budov založený podľa potreby na štatistických vzorkách a na očakávanom podiele obnovovaných existujúcich budov v roku 2020,	Ú		
P:b
	identifikáciu nákladovo efektívnych prístupov k obnove v závislosti od typu budovy a klimatickej oblasti, pričom sa v prípade potreby zohľadnia možné príslušné spúšťacie body v rámci životného cyklu budovy;	N		P b
	b)	identifikáciu nákladovo efektívnych prístupov k obnove v závislosti od typu budovy, pričom sa podľa potreby zohľadňujú možné vplyvy v rámci životného cyklu budovy (§ 4 ods. 6),	Ú	

P:c
	politiky a činnosti na podporu nákladovo efektívnej hĺbkovej obnovy budov vrátane postupnej hĺbkovej obnovy, ako aj na podporu cielených nákladovo efektívnych opatrení a obnovy budov, napríklad zavedením voliteľnej schémy pasportov obnovy budovy;	N		P c
	c)	politiky a činnosti na podporu nákladovo efektívnej hĺbkovej obnovy budov vrátane postupnej hĺbkovej obnovy, ako aj na podporu cielených nákladovo efektívnych opatrení a obnovy budov, napríklad zavedením dobrovoľnej schémy pasportov obnovy budov,	Ú		
P:d
	prehľad politík a činností zameraných na najmenej výkonné segmenty vnútroštátneho fondu budov, problém nejednotnej motivácie a zlyhania trhu, ako aj určenie relevantných vnútroštátnych činností, ktorými sa prispieva k zmierneniu energetickej chudoby;	N		P d
	d)	prehľad politík a činností zameraných na budovy s najhoršou energetickou hospodárnosťou, na riešenie problému nejednotnej motivácie a zlyhania trhu, ako aj určenie relevantných činností, ktoré prispievajú k zmierneniu energetickej chudoby,	Ú		
P:e	politiky a činnosti zamerané na všetky verejné budovy;	N		P e	e)	politiky a činnosti zamerané na verejné budovy, 	Ú		
P:f
	prehľad vnútroštátnych iniciatív na podporu inteligentných technológií a dobre prepojených budov a komunít, ako aj zručností a vzdelávania v odvetviach stavebníctva a energetickej efektívnosti, a	N		P f
	f)	prehľad iniciatív zameraných na podporu inteligentných technológií a dobre prepojených budov a komunít, ako aj zručností a vzdelávania v odvetviach stavebníctva a energetickej efektívnosti,	Ú		
P:g
	dôkazmi podložený odhad očakávaných úspor energie a ďalších prínosov, ktoré sú spojené napríklad so zdravím, bezpečnosťou a kvalitou ovzdušia.	N		P g
	g)	dôkazmi podložený odhad očakávaných úspor energie a ďalších prínosov spojených napríklad so zdravím, s bezpečnosťou a s kvalitou ovzdušia,	Ú		
O:2
	Každý členský štát vo svojej dlhodobej stratégii obnovy stanoví plán s opatreniami a merateľnými ukazovateľmi pokroku stanovenými na vnútroštátnej úrovni s ohľadom na dlhodobý cieľ do roku 2050, ktorým je dosiahnuť zníženie emisií skleníkových plynov v Únii o 80 až 95 % v porovnaní s hodnotami z roku 1990, s cieľom zabezpečiť vysoko energeticky efektívny a dekarbonizovaný vnútroštátny fond budov a uľahčiť nákladovo efektívnu transformáciu existujúcich budov na budovy s takmer nulovou spotrebou energie. 	N	Zákon č. xx/2019, ktorým sa mení zák. č. 555/2005 Z. z. 
	Bod 9
§ 4c
O:2
P h

P 1

P 2

P 3	h)	konkrétne efektívne opatrenia s merateľnými ukazovateľmi postupného plnenia stratégie obnovy do roku 2050 s orientačnými míľnikmi na roky 2030, 2040 a 2050 s cieľom 
1.	dosiahnuť v Európskej únii zníženie emisií skleníkových plynov o 80 až 95 %,
2.	dosiahnuť vysoko energeticky efektívny a dekarbonizovaný fond budov a 
3.	uľahčiť nákladovo efektívnu transformáciu existujúcich budov na budovy s takmer nulovou potrebou energie,	Ú		
	V uvedenom pláne sa uvedú orientačné míľniky na roky 2030, 2040 a 2050 a stanoví sa, akým spôsobom prispejú k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti energetickej efektívnosti v súlade so smernicou 2012/27/EÚ.							
O:3
	S cieľom podporiť mobilizáciu investícií do obnovy, ktorá je potrebná na dosiahnutie cieľov uvedených v odseku 1, členské štáty uľahčia prístup k vhodným mechanizmom na:	N	Zákon č. xx/2019, ktorým sa mení zák. č. 555/2005 Z. z. 	Bod 9
§ 4c
O:2
P i	i) vhodné mechanizmy na podporu mobilizácie investícií do obnovy existujúcich budov, aby sa dosiahli ciele stratégie obnovy, najmä 	Ú		
P:a
	zlučovanie projektov, a to aj prostredníctvom investičných platforiem alebo skupín a prostredníctvom konzorcií malých a stredných podnikov s cieľom umožniť prístup investorov, ako aj ‚balíkové‘ riešenia pre potenciálnych klientov;	N		P 1	1.	zlučovanie investičných projektov skupín investorov a investičných  zámerov malých podnikov a stredných podnikov s cieľom uľahčiť prístup investorov k obnove budov, ako aj riešenia balíkov opatrení pre možných klientov,
	Ú		
P:b	znižovanie vnímaného rizika operácií v oblasti energetickej efektívnosti pre investorov a súkromný sektor;	N		P 2	2.	znižovanie vnímaných rizík činností v oblasti energetickej hospodárnosti budov pre investorov a súkromný sektor,	Ú		
P:c	využívanie verejných financií ako páky na získanie ďalších investícií súkromného sektora alebo pri riešení osobitných zlyhaní trhu;	N		P 3	3.	využívanie verejných financií ako prostriedku na získanie ďalších investícií súkromného sektora do energetickej hospodárnosti budov alebo pri riešení osobitných zlyhaní trhu,	Ú		
P:d	usmerňovanie investícií do energeticky efektívneho fondu verejných budov v súlade s usmernením Eurostatu a	N		P 4	4.	usmerňovanie investícií do energeticky hospodárneho fondu verejných budov s využitím zmluvy podľa osobitného predpisu3b) a 

Poznámka pod čiarou k odkazu 3b znie:
3b) § 18 ods. 1 zákona č. 321/2014 Z. z. o energetickej efektívnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 4/2019 Z. z.	Ú		
P:e
	zabezpečenie dostupných a transparentných poradenských nástrojov, ako sú napríklad jednotné kontaktné miesta pre spotrebiteľov a poradenské služby v oblasti energetiky, poskytujúcich poradenstvo o relevantných obnovách budov zameraných na energetickú efektívnosť a finančných nástrojoch.	N		P 5	5.	dostupné a transparentné poradenské služby pre spotrebiteľov, napríklad s využívaním jednotných kontaktných miest, ako aj poradenské služby v oblasti energetiky poskytujúce poradenstvo o vhodnej obnove existujúcich budov zameranej na energetickú hospodárnosť budov a o finančných nástrojoch a stimuloch týkajúcich sa obnovy budov z hľadiska spotrebiteľa.	Ú	

	
O:4
	Komisia vykonáva zber najlepších postupov týkajúcich sa úspešných verejných a súkromných systémov financovania obnovy zameranej na energetickú efektívnosť, ako aj informácií o systémoch pre zlučovanie malých projektov obnov zameraných na energetickú efektívnosť a poskytuje ich aspoň verejným orgánom. 
	n.a.				n.a.		
	Komisia identifikuje a šíri najlepšie postupy o finančných stimuloch týkajúcich sa obnovy budov z hľadiska spotrebiteľa, pričom zohľadní rozdiely v nákladovej efektívnosti medzi členskými štátmi.	n.a.				n.a.		
O:5
	Každý členský štát v záujme podpory rozvoja svojej dlhodobej stratégie obnovy uskutoční o tejto stratégii verejnú konzultáciu, a to pred tým, než svoju stratégiu predloží Komisii. Každý členský štát pripojí k svojej dlhodobej stratégii obnovy zhrnutie výsledkov tejto verejnej konzultácie.	N	Zákon č. xx/2019, ktorým sa mení zák. č. 555/2005 Z. z. 	Bod 18
§ 9 
O:1
P:d	d) oznamuje Európskej komisii výsledky verejnej konzultácie uskutočnenej inkluzívnym spôsobom a podrobnosti o  aktuálne uskutočňovaných a plánovaných politikách a činnostiach vyplývajúcich zo stratégie obnovy,	Ú	

	
	Každý členský štát stanoví formu konzultácií inkluzívnym spôsobom počas vykonávania svojej dlhodobej stratégie obnovy.							
O:6
	Každý členský štát pripojí k svojej dlhodobej stratégii obnovy podrobnosti o vykonávaní svojej najaktuálnejšej dlhodobej stratégie obnovy, ako aj o plánovaných politikách a činnostiach.	N	Zákon č. 555/2005 Z. z. 	§ 9 
O:1
P:c	c) zostavuje zoznam existujúcich a navrhovaných opatrení a nástrojov na podporu splnenia opatrení z národného plánu vrátane opatrení a nástrojov finančnej povahy; zoznam aktualizuje každé tri roky a oznamuje Európskej komisii priamo alebo ako súčasť akčných plánov energetickej efektívnosti,	Ú		
O:7
	Každý členský štát môže využiť svoju dlhodobú stratégiu obnovy na riešenie protipožiarnej bezpečnosti a rizík súvisiacich s intenzívnou seizmickou aktivitou, ktoré majú vplyv na obnovy zamerané na energetickú efektívnosť a na životnosť budov.“	D						
3. 
Č:6	Článok 6 sa nahrádza takto:
Nové budovy							
O:1
	Členské štáty prijmú nevyhnutné opatrenia na zabezpečenie toho, aby nové budovy spĺňali minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť stanovené v súlade s článkom 4.	N	Zákon č. xx/2019, ktorým sa mení zák. č. 555/2005 Z. z. 	Bod 5
§ 4
O:1	(1)	Nová budova musí spĺňať minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť.3) Technické parametre minimálnych požiadaviek vyplývajú z technických predpisov a z technických noriem. Ak je to technicky, funkčne a ekonomicky uskutočniteľné, minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť nových budov musí spĺňať aj existujúca budova po uskutočnení jej významnej obnovy. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 3 sa vypúšťa.	Ú		
O:2
	Členské štáty pred začiatkom výstavby nových budov zabezpečia, aby sa zohľadnila technická, environmentálna a ekonomická realizovateľnosť vysokoúčinných alternatívnych systémov, ak sú k dispozícii.	N	Zákon č. 555/2005 Z. z. 	§ 3
O:4	(4)_ Výpočet musí zohľadniť vplyv
a) aktívneho solárneho systému a ostatných vykurovacích systémov a elektrických systémov založených na obnoviteľných energetických zdrojoch, 
b) elektriny vyrábanej v zdroji s kombinovanou výrobou elektriny a tepla,
c) diaľkového alebo blokového vykurovania a chladenia,
d) denného osvetlenia.	Ú		
4. 
Č:7	V článku 7 sa piaty odsek nahrádza takto:				

	Členské štáty nabádajú na to, aby sa v súvislosti s budovami prechádzajúcimi významnou obnovou, zavádzali vysokoúčinné alternatívne systémy, pokiaľ je to technicky, funkčne a ekonomicky realizovateľné, a aby sa riešili otázky podmienok zdravej klímy vo vnútornom prostredí, protipožiarnej bezpečnosti a rizík súvisiacich s intenzívnou seizmickou aktivitou.“

 	N	Zákon č. xx/2019, ktorým sa mení zák. č. 555/2005 Z. z. 
	Bod 6
§ 4
O:2	(2) Ak ide o novú budovu, musí sa v príprave jej výstavby posúdiť technická, environmentálna a ekonomická využiteľnosť vysokoúčinných alternatívnych energetických systémov v mieste výstavby. Ak je to technicky, funkčne a ekonomicky uskutočniteľné, v príprave významnej obnovy existujúcej budovy sa musí zohľadniť technická, environmentálna a energetická realizovateľnosť vysokoúčinných alternatívnych systémov, ako aj podmienky zdravej klímy vo vnútornom prostredí budovy, úroveň protipožiarnej bezpečnosti a riziká vyplývajúce z intenzívnej seizmickej činnosti.	Ú		
5.
Č:8	Článok 8 sa nahrádza takto:
Technické systémy budov, elektromobilita a indikátor inteligentnej pripravenosti							
O:1
V:1

	Na účely optimalizácie využívania energie technickými systémami budov členské štáty stanovujú systémové požiadavky na celkovú energetickú hospodárnosť, správne zabudovanie a primerané dimenzovanie, nastavenie a reguláciu technických systémov budov, ktoré sú zabudované v existujúcich budovách. Členské štáty môžu tieto požiadavky na systémy uplatniť aj na nové budovy.
	N	Zákon č. xx/2019, ktorým sa mení zák. č. 555/2005 Z. z. 
	Bod 19
§ 9
O:5
	(5) Ministerstvo na účely optimalizácie využívania energie technickými systémami budov určuje systémové požiadavky na celkovú energetickú hospodárnosť, správne zabudovanie a primerané dimenzovanie, nastavenie a reguláciu technických systémov budov, ktoré sú zabudované v existujúcich budovách. Ministerstvo môže určiť, že tieto požiadavky sa budú uplatňovať aj na nové budovy.	Ú		
V:2	Požiadavky na systémy sa ustanovujú pre nové, nahradené a modernizované technické systémy budov a uplatňujú sa, pokiaľ sú technicky, funkčne a ekonomicky realizovateľné.	N		O:6
	(6) Požiadavky na systémy podľa odseku 5 sa určujú pre nové, vymenené a modernizované technické systémy budov, ak ich uplatnenie je technicky, funkčne a ekonomicky uskutočniteľné.	Ú		
V:3
	Členské štáty musia vyžadovať, aby boli nové budovy, ak je to technicky a ekonomicky realizovateľné, vybavené samoregulačnými zariadeniami na individuálnu reguláciu teploty v každej miestnosti alebo, ak je to odôvodnené, v určenej vykurovanej časti jednotky budovy. V existujúcich budovách sa inštalácia takýchto samoregulačných zariadení vyžaduje, ak je to technicky a ekonomicky realizovateľné, v prípade nahradenia zariadení na výrobu tepla.	N	Návrh zákona

Zákon č. xx/2019, ktorým sa mení zák. č. 555/2005 Z. z. 	Č: II
§ 11 
O:2

Bod 15
§ 8
O:7

O:8

	(2) Vlastník novej budovy52a) s celkovou podlahovou plochou väčšou ako 500 m2 s ústredným teplovodným vykurovaním alebo so spoločnou prípravou teplej vody je povinný vybaviť vykurovací systém automatickou reguláciou parametrov teplonosnej látky na každom tepelnom spotrebiči, v závislosti od teploty vzduchu vo vykurovaných miestnostiach s dlhodobým pobytom osôb,52) a v spoločných priestoroch budovy, ak je to technicky možné a nákladovo primerané.“.
Doterajšie odseky 2 až 7 sa označujú ako odseky 3 až 8.
Poznámka pod čiarou k odkazu 52a znie:
52a) § 2 ods. 5 zákona č. 555/2005 Z. z.

(7) Ak je to technicky a ekonomicky uskutočniteľné, vlastník budovy je povinný novú budovu vybaviť samoregulačnými zariadeniami na individuálnu reguláciu vnútornej teploty v každej vykurovanej miestnosti a v každej vykurovanej samostatnej časti. 
(8) Ak je to technicky a ekonomicky uskutočniteľné, vlastník budovy je povinný pri výmene zariadenia na výrobu tepla vybaviť samoregulačnými zariadeniami aj vykurované miestnosti existujúcej budovy a vykurované existujúce samostatné časti.	Ú		
O:2
V:1
	Pokiaľ ide o nové nebytové budovy a nebytové budovy prechádzajúce významnou obnovou, s viac než 10 parkovacími miestami, členské štáty zabezpečia inštaláciu aspoň jednej nabíjacej stanice v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ (*3) a infraštruktúry vedenia, a to trubkové rozvody pre elektrické káble, na minimálne jednom z každých piatich parkovacích miest s cieľom umožniť v neskoršom štádiu inštaláciu nabíjacích staníc pre elektrické vozidlá, ak	N	Zákon č. xx/2019, ktorým sa mení zák. č. 555/2005 Z. z.	Bod 16
§ 8a
O:1
	(1)	Nové nebytové budovy a významne obnovované existujúce nebytové budovy s viac ako 10 parkovacími miestami musia mať aspoň jednu nabíjaciu stanicu elektrických vozidiel infraštruktúru vedenia, najmä rozvody pre elektrické káble, na najmenej jednom z piatich parkovacích miest s cieľom zabezpečiť neskoršiu inštaláciu nabíjacích staníc pre elektrické vozidlá, ak sa parkovisko nachádza	Ú		
P:a
	sa parkovisko nachádza vo vnútri budovy a v prípade významných obnov sa opatrenia, ktoré sa týkajú obnovy, vzťahujú aj na parkovisko alebo elektrickú infraštruktúru budovy, alebo	N		P a	a)	vnútri budovy a pri významnej obnove budovy sa obnova vzťahuje aj na parkovisko alebo na elektrickú infraštruktúru budovy, alebo	Ú		
P:b
	sa parkovisko nachádza v bezprostrednom susedstve budovy a v prípade významných obnov sa opatrenia, ktoré sa týkajú obnovy, vzťahujú aj na parkovisko alebo elektrickú infraštruktúru parkoviska.	N		P b	b)	v bezprostrednom susedstve budovy a významná obnova budovy sa týka aj obnovy parkoviska alebo elektrickej infraštruktúry parkoviska. 	Ú		
V:2
	Komisia predloží do 1. januára 2023 správu Európskemu parlamentu a Rade o možnom príspevku k politike Únie v oblasti budov s cieľom podporiť elektromobilitu a v tejto súvislosti prípadne navrhne opatrenia.	n.a.				n.a.		
O:3
	Členské štáty do 1. januára 2025 stanovia požiadavky na inštaláciu minimálneho počtu nabíjacích staníc pre všetky nebytové budovy s viac ako 20 parkovacími miestami.	N	Zákon č. xx/2019, ktorým sa mení zák. č. 555/2005 Z. z.	Bod 16
§ 8a
O:4
	Každá nebytová budova s viac ako 20 parkovacími miestami musí mať od 1. januára 2025 najmenej jednu nabíjaciu stanicu elektrických vozidiel.	Ú		
O:4
	Členské štáty sa môžu rozhodnúť nestanoviť alebo neuplatňovať požiadavky uvedené v odsekoch 2 a 3 na budovy, ktoré vlastnia a využívajú malé a stredné podniky vymedzené v hlave I prílohy k odporúčaniu Komisie 2003/361/ES (*4).	D				n.a.		
O:5
	Pokiaľ ide o nové bytové budovy a bytové budovy prechádzajúce významnou obnovou, s viac než 10 parkovacími miestami, členské štáty zabezpečia inštaláciu infraštruktúry vedenia, a to konkrétne potrubia pre elektrické káble, pre každé parkovacie miesto s cieľom umožniť v neskoršom štádiu inštaláciu nabíjacích staníc pre elektrické vozidlá, ak:	N	Zákon č. xx/2019, ktorým sa mení zák. č. 555/2005 Z. z.	Bod 16
§ 8a
O:2
	(2) Nové bytové budovy a významne obnovované existujúce  bytové budovy s viac ako 10 parkovacími miestami musia mať infraštruktúru vedenia, najmä rozvody pre elektrické káble, pre každé parkovacie miesto s cieľom umožniť neskoršiu inštaláciu nabíjacích staníc pre elektrické vozidlá, ak sa parkovisko nachádza	Ú	
	
P:a
	sa parkovisko nachádza vo vnútri budovy a v prípade významných obnov sa opatrenia, ktoré sa týkajú obnovy, vzťahujú aj na parkovisko alebo elektrickú infraštruktúru budovy, alebo	N		P a
	a)vnútri budovy a pri významnej obnove budovy sa obnova vzťahuje aj na parkovisko alebo na elektrickú infraštruktúru budovy, alebo	Ú		
P:b
	sa parkovisko nachádza v bezprostrednom susedstve budovy a v prípade významných obnov sa opatrenia, ktoré sa týkajú obnovy, vzťahujú aj na parkovisko alebo elektrickú infraštruktúru parkoviska.	N		P b
	b) v bezprostrednom susedstve budovy a významná obnova budovy sa týka aj obnovy parkoviska alebo elektrickej infraštruktúry parkoviska. 	Ú		
O:6
	Členské štáty sa môžu rozhodnúť neuplatňovať odseky 2, 3 a 5 na osobitné kategórie budov, ak:	D	Zákon č. xx/2019, ktorým sa mení zák. č. 555/2005 Z. z.	Bod 16
§ 8a
O:3
	(3) Požiadavky podľa odsekov 1 a 2 sa nevzťahujú
	Ú		
P:a
	pokiaľ ide o odseky 2 a 5, žiadosti o vydanie stavebného povolenia alebo rovnocenné žiadosti sa podali do 10. marca 2021;			P a
	a) na budovy, pri ktorých žiadosť o stavebné povolenie alebo žiadosť o povolenie zmeny stavby bola podaná do 10. marca 2021,	Ú		
P:b
	by sa požadovaná infraštruktúra vedenia zakladala na izolovaných mikrosústavách alebo sa budovy nachádzajú v najvzdialenejších regiónoch v zmysle článku 349 ZFEÚ, ak by to viedlo k vzniku podstatných problémov pri prevádzke miestneho energetického systému a ohrozilo stabilitu miestnej sústavy;	n.a				n.a.		
P:c	náklady na nabíjacie zariadenia a vedenia presahujú 7 % celkových nákladov významnej obnovy budovy;			P b
	b) na významne obnovované existujúce budovy, ak náklady na nabíjacie stanice a infraštruktúru vedenia presahujú 7 % celkových nákladov významnej obnovy budovy.	Ú		
P:d	na verejnú budovu sa už vzťahujú porovnateľné požiadavky v súlade s transpozíciou smernice 2014/94/EÚ.	n.a.				n.a.		
O:7	Členské štáty stanovia opatrenia na zjednodušenie zavádzania nabíjacích staníc v nových a existujúcich bytových a nebytových budovách a riešia možné regulačné prekážky, a to aj v rámci povoľovacích a schvaľovacích postupov bez toho, aby bolo dotknuté právo členských štátov týkajúce sa vlastníctva a prenájmu.	N	Zákon č. xx/2019, ktorým sa mení zák. č. 555/2005 Z. z.	Bod 19
§ 9
O:7

	(7) Ministerstvo vykonáva opatrenia na zjednodušenie zavádzania nabíjacích staníc v nových budovách a v existujúcich budovách podľa § 8a a rieši možné regulačné prekážky, najmä v povoľovacích konaniach a v kolaudačných konaniach bez toho, aby boli dotknuté vlastnícke práva a nájomné vzťahy.	Ú	
	
O:8	Členské štáty zvážia potrebu jednotných politík týkajúcich sa budov, nemotorovej dopravy a ekologickej mobility a územného plánovania.	D				n.a.		
O:9
	Členské štáty zabezpečia, aby sa pri inštalácii, nahradení alebo modernizácii technického systému budovy posúdila celková energetická hospodárnosť menenej časti a v prípade potreby celého meneného systému. 	N	Zákon č. 555/2005 Z. z.	§ 2
O:1
P b

P:4

P c	(1) Postupmi a opatreniami na zlepšenie energetickej hospodárnosti budov sú:
b) určenie a uplatňovanie minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť
4. technických zariadení budovy alebo jej časti na vykurovanie, na chladenie a vetranie, na prípravu teplej vody, na osvetlenie alebo na ich kombináciu, na automatizáciu a riadenie budovy a na výrobu elektrickej energie na mieste, vrátane systémov, ktoré využívajú energiu z obnoviteľných zdrojov (ďalej len „technický systém budovy“),
c) povinná energetická certifikácia budov a systém kontroly energetických certifikátov,	Ú		
	Výsledky sa zdokumentujú a postúpia vlastníkovi budovy tak, aby zostali k dispozícii a mohli sa použiť na overenie súladu s minimálnymi požiadavkami stanovenými podľa odseku 1 tohto článku a na vydávanie energetických certifikátov. Bez toho, aby bol dotknutý článok 12, členské štáty rozhodnú, či budú vyžadovať vydanie nového energetického certifikátu.	N	Zákon č. 314/2012 Z. z.

Návrh zákona	§ 6
O:4

Č:I
§ 6 
O: 5	(4) Oprávnená osoba vyhotoví správu z kontroly, ktorá obsahuje
a)	postup vykonania pravidelnej kontroly, 
b)	použité výpočty, 
c)	výsledky z pravidelnej kontroly a návrh opatrení na úsporu energie v kontrolovanom vykurovacom systéme alebo klimatizačnom systéme s ohľadom na hospodárne vynaloženie finančných prostriedkov na realizáciu navrhnutých opatrení na úsporu energie, 
d)	dátum a miesto vykonania pravidelnej kontroly,
e)	identifikačné údaje oprávnenej osoby podľa § 7 ods. 9 písm. a), 
f)	technické údaje kontrolovaného vykurovacieho systému alebo klimatizačného systému, 
g)	meno, priezvisko a podpis odborne spôsobilej osoby, ktorá pravidelnú kontrolu vykonala,
h)	dátum a miesto vyhotovenia správy z kontroly,
i)	iné dôležité údaje alebo zistenia. 

(5) Oprávnená osoba zasiela správu z kontroly v štátnom jazyku4) vlastníkovi budovy alebo príslušnej osobe podľa § 3 ods. 2 do 30 dní odo dňa vykonania pravidelnej kontroly a prevádzkovateľovi monitorovacieho systému energetickej efektívnosti.4a) 

Poznámka pod čiarou k odkazu 4a znie:
„4a) § 24 odsek 1 zákona č. 321/2014 Z. z.“.		

	
	Bez toho, aby bol dotknutý článok 12, členské štáty rozhodnú, či budú vyžadovať vydanie nového energetického certifikátu.	O						
O:10
V:1
	Komisia prijme do 31. decembra 2019 delegovaný akt v súlade s článkom 23, ktorým sa doplní táto smernica stanovením voliteľnej spoločnej schémy Únie na určovanie stupňa inteligentnej pripravenosti budov. Určovanie stupňa sa zakladá na hodnotení schopnosti budovy alebo jednotky budovy prispôsobiť svoju prevádzku potrebám užívateľa a sieti a zvyšovať svoju energetickú efektívnosť a celkovú hospodárnosť.	n.a.				n.a.		
V:2	V súlade s prílohou Ia sa vo voliteľnej spoločnej schéme Únie na určovanie stupňa inteligentnej pripravenosti budov:							
P:a	vymedzí indikátor inteligentnej pripravenosti a							
P:b	stanoví metodika na jeho výpočet.							
O:11 
V:1
	Komisia do 31. decembra 2019 a po konzultácii s príslušnými zainteresovanými stranami prijme vykonávací akt, v ktorom sa uvedú technické postupy na účely účinného vykonávania schémy uvedenej v odseku 10 tohto článku vrátane harmonogramu pre nezáväznú skúšobnú fázu na vnútroštátnej úrovni, a objasní sa komplementárny vzťah uvedenej schémy k energetickým certifikátom uvedeným v článku 11.	n.a.				n.a.		
V:2	Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 26 ods. 3.
-------------
(*3)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/94/EÚ z 22. októbra 2014 o zavádzaní infraštruktúry pre alternatívne palivá (Ú. v. EÚ L 307, 28.10.2014, s. 1).
(*4)  Odporúčanie Komisie zo 6. mája 2003 týkajúce sa definície mikropodnikov, malých a stredných podnikov (Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36).	n.a.				n.a.		
6.
Č:10	V článku 10 sa odsek 6 nahrádza takto:							
O:6

	Členské štáty prepoja svoje finančné opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti pri obnove budov s cielenými alebo dosiahnutými úsporami energie, určenými na základe jedného alebo viacerých z týchto kritérií:

	N	Zákon č. 555/2005 
Z. z.
	§ 9
O:1
P e

§ 9a
O:1
P b

§ 9b
O:3
	(1) Ministerstvo dopravy a výstavby Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) ako ústredný orgán štátnej správy:
e) poskytuje dotácie v oblasti energetickej hospodárnosti budov podľa § 9a a 9b (ďalej len „dotácia“), 

Dotáciu možno poskytnúť na
b) urýchlenie zvyšovania energetickej hospodárnosti budov a na ich prechod na budovy s takmer nulovou potrebou energie podľa národného plánu (§ 4b ods. 2). 
(3) Dotáciu možno poskytnúť na základe písomnej žiadosti o poskytnutie dotácie (ďalej len „žiadosť“), ktorú žiadateľ môže podať ministerstvu až na základe oznámenia o podávaní žiadostí (ďalej len „oznámenie“) zverejnenom na webovom sídle ministerstva. 	Ú	financovanie cez ŠFRB	
P:a
	energetická hospodárnosť vybavenia alebo materiálov použitých na obnovu; v tomto prípade inštaluje vybavenie alebo materiály použité na obnovu inštalatér s príslušnou úrovňou certifikácie alebo kvalifikácie;			§ 9c
O:1

O:2
	(1) Príspevok na zateplenie rodinného domu možno poskytnúť na zlepšenie energetickej hospodárnosti rodinného domu uskutočnením stavebných úprav rodinného domu, ktorými sa vykoná zásah do obalových konštrukcií budovy zateplením obvodového plášťa, strešného plášťa, vnútorných deliacich konštrukcií medzi vykurovaným a nevykurovaným priestorom a výmenou pôvodných otvorových konštrukcií rodinného domu (ďalej len „zateplenie rodinného domu“). 
(2) Príspevok na zateplenie rodinného domu možno poskytnúť do výšky 40 % oprávnených a uhradených nákladov, najviac v sume 8 000 eur, v závislosti od dosiahnutej hodnoty súčiniteľa prechodu tepla stavebných konštrukcií a v závislosti od dosiahnutej hodnoty potreby tepla na vykurovanie rodinného domu. 
			
P:b	normalizované hodnoty na výpočet úspor energie v budovách;			§ 9e
O:1

O:2	(1) Príspevok na zateplenie rodinného domu možno poskytnúť, ak
a) sú pri obnovených stavebných konštrukciách, vymenených stavebných konštrukciách alebo novozhotovovaných stavebných konštrukciách splnené požiadavky tepelnoizolačných vlastností stavebných konštrukcií preukázaním hodnoty súčiniteľa prechodu tepla stavebných konštrukcií podľa slovenskej technickej normy,5d)
b) pri neobnovených stavebných konštrukciách a nevymenených stavebných konštrukciách sú splnené aspoň maximálne hodnoty súčiniteľa prechodu tepla stavebných konštrukcií podľa slovenskej technickej normy,5d)
c) na zateplenie rodinného domu uskutočnené tepelnoizolačným systémom na vonkajšiu tepelnú ochranu stien vydal vyhlásenie o parametroch výrobca systému, 
d) kolaudačné rozhodnutie alebo iný doklad preukazuje, že rodinný dom bol daný do užívania aspoň 10 rokov pred realizáciou jeho zateplenia, 
e) celková podlahová plocha je najviac 150 m2 pri jednopodlažnom rodinnom dome alebo 300 m2 pri viacpodlažnom rodinnom dome, 
f) rodinný dom sa nachádza na území Slovenskej republiky,
g) rodinný dom je využívaný výlučne na bývanie,
i)	žiadateľ čestne vyhlási, že práce zahrnuté do oprávnených nákladov boli začaté po 31. decembri 2014, 
j)	na rodinný dom nebol poskytnutý príspevok podľa tohto zákona alebo podpora na zateplenie rodinného domu podľa osobitného predpisu,5e)
k)	žiadosť o príspevok obsahuje predpísané náležitosti.
(2)	Stavebnými konštrukciami sa rozumejú konštrukcie obvodového plášťa, strešného plášťa, vonkajších otvorových konštrukcií a vnútorné deliace konštrukcie medzi vykurovaným a nevykurovaným priestorom. 
			
P:c	zlepšenie dosiahnuté ako výsledok takejto obnovy porovnaním energetických certifikátov vydaných pred obnovou a po nej;
							
P:d	výsledky energetického auditu;							
P:e	výsledky inej relevantnej, transparentnej a primeranej metódy, ktorou sa preukáže zlepšenie energetickej hospodárnosti.
							
O:6a
	Prostredníctvom databáz energetických certifikátov sa umožňuje zber údajov o nameranej alebo vypočítanej spotrebe energie budov, na ktoré sa tieto certifikáty vzťahujú, vrátane aspoň tých verejných budov, pre ktoré sa energetický certifikát uvedený v článku 13 vydal v súlade s článkom 12.
	N	Zákon č. 555/2005 
Z. z.
	§ 9
O:3
P a	(3) Ministerstvo alebo ním určená právnická osoba 
a) vedie centrálnu evidenciu energetických certifikátov, vyhodnocuje ich obsah a výsledky vyhodnotenia podľa jednotlivých kategórií budov, prideľuje evidenčné číslo a doručuje údaje prevádzkovateľovi monitorovacieho systému efektívnosti pri používaní energie každoročne do 31. marca za predchádzajúci kalendárny rok, 	Ú		
O:6b
	Aspoň súhrnné anonymizované údaje, ktoré spĺňajú požiadavky Únie a vnútroštátne požiadavky na ochranu údajov, sa na požiadanie sprístupnia na štatistické a výskumné účely, ako aj vlastníkovi budovy.	N		P b
	b) sprístupňuje energetické certifikáty evidované podľa písmena a) na požiadanie orgánu dozoru podľa § 10,	Ú	Súhrnné anonymizované údaje sú voľne dostupné na
www.inforeg.sk	
7.
Č:14	Články 14 a 15 sa nahrádzajú takto:
Kontrola vykurovacích systémov							
O:1
V:1
	Členské štáty stanovia potrebné opatrenia na stanovenie pravidelných kontrol prístupných častí vykurovacích systémov alebo systémov kombinovaného vykurovania priestoru a vetrania, s účinným menovitým výkonom vyšším ako 70 kW, ako sú napríklad zariadenia na výrobu tepla, systém riadenia a obehové čerpadlo (čerpadlá) používané na vykurovanie budov. 
	N	Návrh zákona
	Č:I
§ 1
O:2
P a
§ 2
P b
	(2) Tento zákon sa vzťahuje na
a) vykurovací systém s celkovým účinným menovitým tepelným výkonom väčším ako 70 kW, ktorý je určený na vykurovanie vnútorných priestorov budovy,

b) vykurovacím systémom teplovodný vykurovací systém alebo teplovzdušný vykurovací systém alebo ich kombinácia, vrátane integrovaného riadenia vetrania budovy, ktorý pozostáva z prvkov potrebných na zabezpečenie zvýšenia teploty vzduchu,  	Ú		
V:2
	Kontrola zahŕňa posúdenie účinnosti a veľkosti výkonu zariadenia na výrobu tepla v porovnaní s požiadavkami budovy na vykurovanie a, ak je to relevantné, zohľadní schopnosti vykurovacieho systému alebo systému kombinovaného vykurovania priestoru a vetrania optimalizovať jeho hospodárnosť za bežných alebo priemerných prevádzkových podmienok.
	N	Návrh zákona
	Č: I
§ 4
O:2
§ 2
P d

§ 6
O:8
P a

P b	(2) Pravidelná kontrola vykurovacieho systému sa vykoná podľa všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného podľa § 6 ods. 8 písm. a).

d) účinným menovitým tepelným výkonom najvyšší nepretržitý tepelný výkon zariadenia na výrobu alebo dodávku tepla vyjadrený v kilowattoch, ktorý možno dosiahnuť pri dodržiavaní účinnosti garantovanej výrobcom za bežných podmienok alebo prevádzkových podmienok,
(8) Ministerstvo vydá všeobecne záväzný právny predpis, ktorým ustanoví 
a) rozsah kontroly vykurovacieho systému vrátane posúdenia jeho účinnosti, výkonu vzhľadom na potrebu tepla budovy, schopnosti optimalizovať hospodárnosť systému za bežných podmienok alebo prevádzkových podmienok a návrhu opatrení zameraných na účinnosť, spoľahlivosť a účel využitia vykurovacieho systému, a postup pre odborne spôsobilú osobu pri pravidelnej kontrole vykurovacieho systému,
b) podrobnosti o schopnosti vykurovacieho systému optimalizovať hospodárnosť systému za bežných podmienok alebo prevádzkových podmienok a návrhu opatrení zameraných na účinnosť, spoľahlivosť a účel využitia vykurovacieho systému,	Ú		
V:3
	Ak po kontrole, ktorá sa vykonala podľa tohto odseku, nedošlo k zmenám vo vykurovacom systéme alebo v systéme kombinovaného vykurovania priestoru a vetrania alebo v súvislosti s požiadavkami na vykurovanie budovy, členské štáty sa môžu rozhodnúť nepožadovať opätovné posudzovanie veľkosti výkonu zariadenia na výrobu tepla.
	O	Návrh zákona	Č:I
§ 4
O:2
	(2) Pravidelná kontrola vykurovacieho systému sa vykoná podľa všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného podľa § 6 ods. 8 písm. a).
	Ú		
O:2
	Na technické systémy budov, na ktoré sa výslovne vzťahuje dohodnuté kritérium energetickej hospodárnosti alebo zmluvná dohoda, ktorou sa stanovuje dohodnutá úroveň zvýšenia energetickej efektívnosti, ako je napríklad zmluva o energetickej efektívnosti, alebo ktoré prevádzkuje verejnoprospešný podnik alebo prevádzkovateľ siete, a ktoré sú preto predmetom opatrení na monitorovanie hospodárnosti na strane systému, sa požiadavky stanovené v odseku 1 nevzťahujú za predpokladu, že celkový vplyv takého prístupu sa rovná vplyvu vyplývajúcemu z odseku 1.	N	Návrh zákona

Zákon č. 321/2014 Z. z.
	Č:I
§ 1
O:3
P b

§ 17
O:3

P c

P:4

P d

P e

P h
	Tento zákon sa nevzťahuje na vykurovací systém alebo klimatizačný systém, ktorý je  
b) predmetom zmluvy o energetickej efektívnosti,2)

(3) Zmluvou o energetickej efektívnosti je zmluva uzatvorená medzi poskytovateľom garantovanej energetickej služby a prijímateľom garantovanej energetickej služby, na základe ktorej je poskytovateľovi garantovanej energetickej služby odplata za poskytnuté služby uhrádzaná podľa toho, či skutočne dosiahol zmluvne určené hodnoty zlepšenia energetickej efektívnosti a ktorej predmetom je 
c) návrh a príprava uceleného projektu zameraného na energetickú efektívnosť (ďalej len „projekt“), ktorý obsahuje najmä
4. zabezpečenie a preukazovanie dosahovania garantovaných úspor, 
d) prevádzka a údržba energetických zariadení,) vrátane školenia používateľa, monitorovania a prevádzky systému,
e) monitorovanie a hodnotenie spotreby energie po prijatí opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, 
h) dlhodobá záruka prevádzky inštalovaného nového zariadenia a dosahovaných úspor. 
Poznámka pod čiarou k odkazu 2 znie:
2) § 12 ods. 1 zákona č. 251/2012 Z. z.	U	

	
O:3
V:1
	Ako alternatívu k odseku 1 a za predpokladu, že celkový vplyv sa rovná vplyvu vyplývajúcemu z odseku 1, si členské štáty môžu zvoliť prijatie opatrení na zabezpečenie poskytovania poradenstva používateľom o nahrádzaní zariadení na výrobu tepla, iných zmenách vykurovacieho systému alebo systému kombinovaného vykurovania priestoru a vetrania a o alternatívnych riešeniach na posúdenie účinnosti a vhodnej veľkosti výkonu týchto systémov.
	n.a.				n.a.		
V:2
	Každý členský štát pred tým, než začne uplatňovať alternatívne opatrenia uvedené v prvom pododseku, prostredníctvom predloženia správy Komisii zdokumentuje rovnocennosť vplyvu týchto opatrení s vplyvom opatrení uvedených v odseku 1.	n.a.				n.a.		
V:3	Takáto správa sa predloží v súlade s platnými povinnosťami v oblasti plánovania a podávania správ.
	n.a.				n.a.		
O:4
V:1
	Členské štáty stanovia požiadavky na zabezpečenie toho, aby boli nebytové budovy s účinným menovitým výkonom vykurovacích systémov alebo systémov kombinovaného vykurovania priestoru a vetrania, ktorý je vyšší ako 290 kW, do roku 2025 vybavené systémami automatizácie a riadenia budov, ak je to technicky a ekonomicky realizovateľné.
	N	Návrh zákona	Č:II
§ 11
O:9	(9) Ak je to technicky možné a nákladovo primerané, nebytová budova s celkovým účinným menovitým tepelným výkonom57a) vykurovacieho systému vyšším ako 290 kW a nebytová budova s celkovým účinným menovitým chladiacim výkonom57b) klimatizačného systému vyšším ako 290 kW, musí byť vybavená systémom automatizácie a riadenia budovy, ktorý umožňuje
a) priebežne monitorovať, zaznamenávať, analyzovať a upravovať spotrebu energie, 
b) porovnávať energetickú efektívnosť budovy s referenčnými hodnotami energetickej efektívnosti budovy podľa § 25 písm. w), zisťovať straty v energetickej účinnosti technických systémov budovy a informovať o možnostiach zvýšenia energetickej účinnosti a
c) zabezpečiť komunikáciu s prepojenými technickými systémami budovy a inými spotrebičmi v budove a interoperabilitu s technickými systémami budovy zahŕňajúcimi rôzne typy výrobcom chránených technológií a zariadení alebo technológie a zariadenia od rôznych výrobcov.
(10) Vyhodnotenie technickej vhodnosti a nákladovej primeranosti podľa odseku 1 písm. b), odsekov 2 a 9 sa preukazuje energetickým auditom alebo správou podľa osobitného predpisu.57c)

Poznámky po čiarou k odkazom 57a až 57c znejú: 
„57a) § 2 písm. e) zákona č. 314/2012 Z. z. o pravidelnej kontrole vykurovacích systémov a klimatizačných systémov a o zmene zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení zákona č. .../2019 Z. z.
57b) § 2 písm. f) zákona č. 314/2012 Z. z. v znení zákona č. .../2019 Z. z.
57c) § 6 ods. 3 vyhlášky Ministerstva dopravy, výstavby  a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky č. 364/2012 Z. z. ktorou sa vykonáva zákon č. 555/2005 Z. z. o energetickej hospodárnosti budov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.	Ú		
V:2	Systémy automatizácie a riadenia budov sú schopné:	N	Návrh zákona	Č:II
§ 11
O:9
	(9) Ak je to technicky možné a nákladovo primerané, nebytová budova s celkovým účinným menovitým tepelným výkonom57a) zariadení na výrobu alebo dodávku tepla v budove vyšším ako 290 kW a nebytová budova s celkovým účinným menovitým chladiacim výkonom57b) zariadení na výrobu chladu v budove vyšším ako 290 kW, musí byť vybavená systémom automatizácie a riadenia budovy, ktorý umožňuje	Ú		
P:a	priebežne monitorovať, zaznamenávať, analyzovať a umožňovať úpravu spotreby energie;
	N	Návrh zákona	Č:II
§ 11
O:9
P a	a) priebežne monitorovať, zaznamenávať, analyzovať a upravovať spotrebu energie, 
	Ú		
P:b
	referenčne porovnávať energetickú efektívnosť budovy, detegovať straty v efektívnosti technických systémov budovy a informovať osobu zodpovednú za zariadenia alebo technickú správu budovy o príležitostiach na zvýšenie energetickej efektívnosti a	N		P b
	 b) referenčne porovnávať energetickú efektívnosť budovy, zisťovať straty v energetickej účinnosti technických systémov budovy a informovať o možnostiach zvýšenia energetickej účinnosti a 	Ú		
P:c
	umožňovať komunikáciu s prepojenými technickými systémami budovy a inými spotrebičmi v budove, ako aj interoperabilitu s technickými systémami budovy, ktoré zahŕňajú rôzne typy výrobcom chránených technológií a zariadení alebo sú od rôznych výrobcov.
	N		P c
	c) zabezpečiť komunikáciu s prepojenými technickými systémami budovy a inými spotrebičmi v budove a interoperabilitu s technickými systémami budovy zahŕňajúcimi rôzne typy výrobcom chránených technológií a zariadení alebo technológie a zariadenia od rôznych výrobcov.	Ú		
O:5	Členské štáty môžu stanoviť požiadavky na zabezpečenie toho, aby boli bytové budovy vybavené:
	D						
P:a
	funkciou priebežného elektronického monitorovania, ktoré meria efektívnosť systémov a vlastníkom alebo správcom budovy poskytuje informácie o podstatnom poklese efektívnosti a potrebe údržby systému, a	O						
P:b	účinnými kontrolnými funkciami na zabezpečenie optimálnej výroby, distribúcie, uskladňovania a spotreby energie.	O						
O:6	Na budovy, ktoré sú v súlade s odsekmi 4 alebo 5, sa nevzťahujú požiadavky stanovené v odseku 1.
	N	Návrh zákona	Č:I
§ 1 
O: 3 
P c
P d	(3) Tento zákon sa nevzťahuje na vykurovací systém alebo klimatizačný systém, ktorý je  
c) súčasťou technického systému nebytovej budovy3) vybavenej systémom automatizácie a riadenia budovy podľa osobitného predpisu3a) alebo
d) súčasťou technického systému bytovej budovy3b) vybavenej
1. funkciou priebežného elektronického monitorovania energetickej účinnosti vykurovacieho systému alebo klimatizačného systému, ktorá vlastníkovi budovy, spoločenstvu vlastníkov bytov a nebytových priestorov v dome alebo správcovi3c) poskytuje informácie o poklese energetickej účinnosti vykurovacieho systému alebo klimatizačného systému a o potrebe jeho údržby a
2. funkciou zabezpečujúcou kontrolu optimálnej výroby, distribúcie, uskladňovania a spotreby energie.	U		
Č:15	Kontrola klimatizačných systémov						
	
O:1
V:1
	Členské štáty stanovia potrebné opatrenia na stanovenie pravidelných kontrol prístupných častí klimatizačných systémov alebo kombinovaných klimatizačných a vetracích systémov s účinným menovitým výkonom vyšším ako 70 kW. 	N	Návrh zákona	Č:I
§ 1
O:2
P b
§ 2
P c	(2) Tento zákon sa vzťahuje na

b) klimatizačný systém s celkovým účinným menovitým chladiacim výkonom väčším ako 70 kW.“.

klimatizačným systémom súbor prvkov potrebných na zabezpečenie úpravy vzduchu, pri ktorej sa reguluje maximálna teplota vzduchu alebo minimálna teplota vzduchu; klimatizačný systém môže zahŕňať aj prvky potrebné na zabezpečenie regulácie vetrania, vlhkosti a čistoty vzduchu,	U		
V:2	Kontrola zahŕňa posúdenie účinnosti a veľkosti výkonu klimatizačného systému v porovnaní s požiadavkami budovy na chladenie a, ak je to relevantné, zohľadní schopnosti klimatizačného systému alebo kombinovaného klimatizačného a vetracieho systému optimalizovať jeho hospodárnosť za bežných alebo priemerných prevádzkových podmienok.
	N	Návrh zákona	Č:I
§ 5
O:1 
O:2
§ 2
P f

§6
O:8
P c

P d	(1) Interval pravidelnej kontroly klimatizačného systému je päť rokov.
(2) Pravidelná kontrola klimatizačného systému sa vykoná podľa všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného podľa § 6 ods. 8 písm. c).

f) celkovým účinným menovitým chladiacim výkonom najvyšší nepretržitý chladiaci výkon klimatizačného systému vyjadrený v kilowattoch, ktorý možno dosiahnuť pri dodržiavaní účinnosti garantovanej výrobcom za bežných podmienok alebo prevádzkových podmienok,

(8) Ministerstvo vydá všeobecne záväzný právny predpis, ktorým ustanoví 
c) rozsah kontroly klimatizačného systému vrátane posúdenia jeho účinnosti, výkonu vzhľadom na potrebu chladu budovy, schopnosti optimalizovať hospodárnosť systému za bežných podmienok alebo prevádzkových podmienok a návrhu opatrení zameraných na účinnosť, spoľahlivosť a účel využitia klimatizačného systému, a postup pre odborne spôsobilú osobu pri pravidelnej kontrole klimatizačného systému,
d) podrobnosti o schopnosti klimatizačného systému optimalizovať hospodárnosť systému za bežných podmienok alebo prevádzkových podmienok a návrhu opatrení zameraných na účinnosť, spoľahlivosť a účel využitia klimatizačného systému.	Ú		
V:3
	Ak po kontrole, ktorá sa vykonala podľa tohto odseku, nedošlo k zmenám v klimatizačnom systéme alebo v kombinovanom klimatizačnom a vetracom systéme alebo v súvislosti s požiadavkami na chladenie budovy, členské štáty sa môžu rozhodnúť nepožadovať opätovné posudzovanie veľkosti výkonu klimatizačného systému.
	O	Návrh zákona	Č:I
§5
O:2
	V § 5 ods. 2 sa na konci pripájajú tieto slová: „písm. c)“.

Pravidelná kontrola klimatizačného systému sa vykoná podľa všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného podľa § 6 ods. 8 písm. c).	Ú		
V:4
	Na členské štáty, ktoré zachovávajú prísnejšie požiadavky podľa článku 1 ods. 3, sa povinnosť oznamovať ich Komisii nevzťahuje.	n.a.				n.a.		
O:2
	Na technické systémy budov, na ktoré sa výslovne vzťahuje dohodnuté kritérium energetickej hospodárnosti alebo zmluvná dohoda, ktorou sa stanovuje dohodnutá úroveň zvýšenia energetickej efektívnosti, ako je napríklad zmluva o energetickej efektívnosti, alebo ktoré prevádzkuje verejnoprospešný podnik alebo prevádzkovateľ siete, a ktoré sú preto predmetom opatrení na monitorovanie hospodárnosti na strane systému, sa požiadavky stanovené v odseku 1 nevzťahujú za predpokladu, že celkový vplyv takého prístupu sa rovná vplyvu vyplývajúcemu z odseku 1.
	O	Návrh zákona

Zákon č. 321/2014 Z. z.
	Č:I
§ 1
O:3
P b
§ 17
O:3

P c

P:4

P d

P e

P h	(3) Tento zákon sa nevzťahuje na vykurovací systém alebo klimatizačný systém, ktorý je  
b) predmetom zmluvy o energetickej efektívnosti,2)

(3) Zmluvou o energetickej efektívnosti je zmluva uzatvorená medzi poskytovateľom garantovanej energetickej služby a prijímateľom garantovanej energetickej služby, na základe ktorej je poskytovateľovi garantovanej energetickej služby odplata za poskytnuté služby uhrádzaná podľa toho, či skutočne dosiahol zmluvne určené hodnoty zlepšenia energetickej efektívnosti a ktorej predmetom je 
c) návrh a príprava uceleného projektu zameraného na energetickú efektívnosť (ďalej len „projekt“), ktorý obsahuje najmä
4. zabezpečenie a preukazovanie dosahovania garantovaných úspor, 
d) prevádzka a údržba energetických zariadení,) vrátane školenia používateľa, monitorovania a prevádzky systému,
e) monitorovanie a hodnotenie spotreby energie po prijatí opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, 
h) dlhodobá záruka prevádzky inštalovaného nového zariadenia a dosahovaných úspor. 

Poznámka pod čiarou:
3) § 12 ods. 1 zákona č. 251/2012 Z. z.	U	

	
O:3
V:1
	Ako alternatívu k odseku 1 a za predpokladu, že celkový vplyv sa rovná vplyvu vyplývajúcemu z odseku 1, si členské štáty môžu zvoliť prijatie opatrení na zabezpečenie poskytovania poradenstva používateľom o nahrádzaní klimatizačných systémov alebo kombinovaných klimatizačných a vetracích systémov, iných zmenách klimatizačných systémov alebo kombinovaných klimatizačných a vetracích systémov a o alternatívnych riešeniach na posúdenie účinnosti a vhodnej veľkosti výkonu týchto systémov.
	n.a.				n.a.		
V:2
	Každý členský štát pred tým, než začne uplatňovať alternatívne opatrenia uvedené v prvom pododseku tohto odseku, prostredníctvom predloženia správy Komisii zdokumentuje rovnocennosť vplyvu týchto opatrení s vplyvom opatrení uvedených v odseku 1.
	n.a.				n.a.		
V:3
	Takáto správa sa predloží v súlade s platnými povinnosťami v oblasti plánovania a podávania správ.	n.a.				n.a.		
O:4
V:1
	Členské štáty stanovia požiadavky na zabezpečenie toho, aby boli nebytové budovy s účinným menovitým výkonom klimatizačných systémov alebo kombinovaných klimatizačných a vetracích systémov, ktorý je vyšší ako 290 kW, do roku 2025 vybavené systémami automatizácie a riadenia budov, ak je to technicky a ekonomicky realizovateľné.	N	Návrh zákona

Návrh zákona	Č: II
§ 11
O:9

Č:II

§ 32b

	(9) Ak je to technicky možné a nákladovo primerané, nebytová budova s celkovým účinným menovitým tepelným výkonom57a) vykurovacieho systému vyšším ako 290 kW a nebytová budova s celkovým účinným menovitým chladiacim výkonom57b) klimatizačného systému vyšším ako 290 kW, musí byť vybavená systémom automatizácie a riadenia budovy, ktorý umožňuje
a) priebežne monitorovať, zaznamenávať, analyzovať a upravovať spotrebu energie, 
b) porovnávať energetickú efektívnosť budovy s referenčnými hodnotami energetickej efektívnosti budovy podľa § 25 písm. w), zisťovať straty v energetickej účinnosti technických systémov budovy a informovať o možnostiach zvýšenia energetickej účinnosti a
c) zabezpečiť komunikáciu s prepojenými technickými systémami budovy a inými spotrebičmi v budove a interoperabilitu s technickými systémami budovy zahŕňajúcimi rôzne typy výrobcom chránených technológií a zariadení alebo technológie a zariadenia od rôznych výrobcov.

§ 32b Prechodné ustanovenie k úpravám účinným od 10. marca 2020. 
Vlastník budovy je povinný splniť povinnosti podľa § 11 ods. 9 do 31. decembra 2025.

	Ú		
V:2	Systémy automatizácie a riadenia budov sú schopné:	N	Návrh zákona	Č:II
§ 11
O:9
	(9) Ak je to technicky možné a nákladovo primerané, nebytová budova s celkovým účinným menovitým tepelným výkonom57a) vykurovacieho systému vyšším ako 290 kW a nebytová budova s celkovým účinným menovitým chladiacim výkonom57b) klimatizačným systémom vyšším ako 290 kW, musí byť vybavená systémom automatizácie a riadenia budovy, ktorý umožňuje	Ú		
P:a	priebežne monitorovať, zaznamenávať, analyzovať a umožňovať úpravu spotreby energie;	N		P a	a) priebežne monitorovať, zaznamenávať, analyzovať a upravovať spotrebu energie, 	Ú		
P:b	referenčne porovnávať energetickú efektívnosť budovy, detegovať straty v efektívnosti technických systémov budovy a informovať osobu zodpovednú za zariadenia alebo technickú správu budovy o príležitostiach na zvýšenie energetickej efektívnosti a	N		P b
	 b) porovnávať energetickú efektívnosť budovy s referenčnými hodnotami energetickej efektívnosti budovy podľa § 25 písm. w), zisťovať straty v energetickej účinnosti technických systémov budovy a informovať o možnostiach zvýšenia energetickej účinnosti a	Ú		
P:c
	umožňovať komunikáciu s prepojenými technickými systémami budovy a inými spotrebičmi v budove, ako aj interoperabilitu s technickými systémami budovy, ktoré zahŕňajú rôzne typy výrobcom chránených technológií a zariadení alebo sú od rôznych výrobcov.
	N		P c
	c) zabezpečiť komunikáciu s prepojenými technickými systémami budovy a inými spotrebičmi v budove a interoperabilitu s technickými systémami budovy zahŕňajúcimi rôzne typy výrobcom chránených technológií a zariadení alebo technológie a zariadenia od rôznych výrobcov.	Ú	
	
O:5	Členské štáty môžu stanoviť požiadavky na zabezpečenie toho, aby boli bytové budovy vybavené:
	D						
P:a
	funkciou priebežného elektronického monitorovania, ktoré meria efektívnosť systémov a vlastníkom alebo správcom budovy poskytuje informácie o podstatnom poklese efektívnosti a potrebe údržby systému, a	O						
P:b	účinnými kontrolnými funkciami na zabezpečenie optimálnej výroby, distribúcie, uskladňovania a spotreby energie.
	O						
O:6	Na budovy, ktoré sú v súlade s odsekmi 4 alebo 5, sa nevzťahujú požiadavky stanovené v odseku 1.“
	N	Návrh zákona	Č:I
§ 1 
O: 3 
P c

P d	(3) Tento zákon sa nevzťahuje na vykurovací systém alebo klimatizačný systém, ktorý je  
c) súčasťou technického systému nebytovej budovy3) vybavenej systémom automatizácie a riadenia budovy podľa osobitného predpisu3a) alebo
d) súčasťou technického systému bytovej budovy3b) vybavenej
1. funkciou priebežného elektronického monitorovania energetickej účinnosti vykurovacieho systému alebo klimatizačného systému, ktorá ktorá vlastníkovi budovy, spoločenstvu vlastníkov bytov a nebytových priestorov v dome alebo správcovi3c) poskytuje informácie o poklese energetickej účinnosti vykurovacieho systému alebo klimatizačného systému a o potrebe jeho údržby a
2. funkciou zabezpečujúcou kontrolu optimálnej výroby, distribúcie, uskladňovania a spotreby energie.	Ú		
8.
Č:19
V:1	Článok 19 sa nahrádza takto: 
Preskúmanie 
Komisia, ktorej pomáha výbor zriadený článkom 26, preskúma túto smernicu najneskôr do 1. januára 2026 na základe získaných skúseností a dosiahnutého pokroku počas jej uplatňovania, a ak je to potrebné, predloží návrhy.	

n.a				

n.a		
V:2	Ako súčasť tohto preskúmania Komisia preskúma, ako by členské štáty mohli v rámci politiky Únie týkajúcej sa budov a energetickej efektívnosti uplatňovať integrované prístupy na úrovni okresov alebo susedstiev, a to pri zohľadnení skutočnosti, že každá budova spĺňa minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť, napríklad prostredníctvom celkových systémov obnovy uplatňovaných na viacero budov v určitom priestorovom kontexte namiesto na jednu budovu.	n.a				n.a		
V:3	Komisia predovšetkým posúdi, či je potrebné ďalšie zlepšenie energetických certifikátov v súlade s článkom 11.“	n.a				n.a		
9.
Č:19a	Vkladá sa tento článok:
Štúdia uskutočniteľnosti							
V:1
	Komisia do roku 2020 dokončí štúdiu uskutočniteľnosti, v ktorej objasní možnosti a časový plán zavedenia kontrol samostatných systémov vetrania, ako aj voliteľný pasport obnovy budovy, ktorý predstavuje doplnok k energetickým certifikátom, s cieľom predložiť dlhodobý a postupný plán obnovy pre konkrétnu budovu na základe kritérií kvality v nadväznosti na energetický audit, v ktorom sa uvedú relevantné opatrenia a obnovy, prostredníctvom ktorých by sa mohla zlepšiť energetická hospodárnosť.“
	n.a.				n.a.		
10.
Č:20	V článku 20 ods. 2 sa prvý pododsek nahrádza takto:							
O:2
V:1	Členské štáty poskytujú vlastníkom alebo nájomcom budov najmä informácie o energetických certifikátoch vrátane ich účelu a cieľov, informácie o nákladovo efektívnych opatreniach a v prípade potreby o finančných nástrojoch na účely zlepšenia energetickej hospodárnosti budovy a o nahradení kotlov na fosílne palivá udržateľnejšími alternatívami. 	N	Zákon č. 555/2005
Z. z.

Zákon č. yyy/2019, ktorým sa mení zák. č. 314/2012 Z. z.	§ 9
O:3
P d
P:1

P:2

P:3

§ 20
O:2
P d	(3) Ministerstvo alebo ním určená právnická osoba 
d) zverejňuje
1. informácie pre vlastníkov existujúcich budov o rôznych metódach a nákladovo efektívnych spôsoboch zlepšovania energetickej hospodárnosti budov a o existujúcich dostupných finančných nástrojoch určených na podporu zlepšenia energetickej hospodárnosti budov a ich samostatných častí, 
2. zoznam certifikovaných budov s ich zatriedením do energetickej triedy podľa jednotlivých kategórií budov, 
3. zoznam existujúcich a navrhovaných opatrení a nástrojov na podporu splnenia opatrení z národného plánu vrátane opatrení a nástrojov finančnej povahy, 

d) prínosoch a skúsenostiach z praxe prijímania opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti vrátane nahradenia kotlov na fosílne palivá udržateľnejšími alternatívami,
			
V:2	Členské štáty poskytujú informácie prostredníctvom dostupných a transparentných poradenských nástrojov, ako je napríklad poradenstvo v oblasti obnovy a jednotné kontaktné miesta.“		Zákon č. 321/2014 Z. z.

Zákon č. 321/2014 Z. z.
	§ 20
O:2

P a

P b

P c

P d

P e

§ 25

P b

P c

P e

P f

P g

P h

P i

P j

P k

P l

P o

P:1

P:2

P:3

P p

P r

P:1

P:2

P s

P:1

P:2
P:3

P:4

P:5

P t

P:1

P:2

P:3

P u
	(2) Ministerstvo určí organizáciu vo svojej pôsobnosti, ktorá na svojom webovom sídle zverejňuje informácie o 
a) dostupných podporných mechanizmoch v oblasti energetickej efektívnosti,
b) finančných a právnych rámcoch v oblasti energetickej efektívnosti,
c) možnostiach účasti bánk a iných finančných inštitúcií na financovaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti a opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti prostredníctvom vytvorenia verejno-súkromných partnerstiev, 
d) prínosoch a skúsenostiach z praxe prijímania opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti vrátane nahradenia kotlov na fosílne palivá udržateľnejšími alternatívami,
e) energetickej efektívnosti, ktoré sú primerané a cielené v rámci poradenstva koncovým odberateľom a konečným spotrebiteľom. 
Ministerstvo určí organizáciu vo svojej pôsobnosti, ktorá
b) vykonáva skúšky odbornej spôsobilosti a vydáva osvedčenie o odbornej spôsobilosti podľa § 12 ods. 8 a § 19 ods. 3, 
c) vykonáva aktualizačnú odbornú prípravu podľa § 12 ods. 10 a § 19 ods. 8,  
e) vyhodnocuje súbory údajov o vykonaných energetických auditoch podľa § 12 ods. 11, 
f) sleduje, vyhodnocuje a zverejňuje na svojom webovom sídle údaje o energetickej efektívnosti v jednotlivých sektoroch, 
g) informuje na svojom webovom sídle a prostredníctvom dostupných hromadných informačných prostriedkov o možnostiach prípravy na skúšky odbornej spôsobilosti, o skúškach odbornej spôsobilosti a o aktualizačnej odbornej príprave podľa § 12 a 19, 
h) informuje na svojom webovom sídle a prostredníctvom dostupných hromadných informačných prostriedkov o možnostiach prípravy na skúšky odbornej spôsobilosti, skúškach odbornej spôsobilosti a aktualizačnej odbornej príprave podľa osobitných predpisov,77)
i) navrhuje fyzickým osobám - podnikateľom a právnickým osobám dohody o úspore energie a iné trhovo orientované systémy zamerané na energetickú efektívnosť, 
j) zabezpečuje výmenu informácií vo verejnej správe o najlepších postupoch v oblasti energetickej efektívnosti, 
k) spolupracuje s Komisiou pri výmene informácií o najlepších postupoch v oblasti energetickej efektívnosti, 
l) zverejňuje na svojom webovom sídle prípustné opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti, na zlepšenie energetickej efektívnosti a všeobecný rámec merania a overovania úspor energie, 
o) poskytuje mikropodnikom, malým podnikom a stredným podnikom6) informácie o 
1. možnostiach využitia podporných schém energetickej efektívnosti,
2. možnostiach podporných programov na vypracovanie a realizáciu energetického auditu,
3. systéme energetického manažérstva60) a jeho pomoci pri podnikaní, 
p) poskytuje informácie domácnostiam o podporných schémach energetickej efektívnosti a o možnostiach poskytnutia a o vhodnosti energetických auditov pre budovy a domácnosti, 
r) navrhuje opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti konečných spotrebiteľov vrátane domácností, a to najmä opatrenia na 
1. podporu zmeny správania konečného spotrebiteľa a koncového odberateľa,
2. zlepšenie informovania konečných spotrebiteľov a spotrebiteľských organizácií počas zavádzania inteligentných meracích systémov o nákladovo efektívnych a jednoduchých zmenách vo využívaní energie, 
s) informuje verejný subjekt o možnostiach realizácie opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti v jeho pôsobnosti, najmä o 
1. opatreniach na úsporu energie a opatreniach na zlepšenie energetickej efektívnosti, najmä pre oblasť budov, 
2. možnostiach zavedenia systému energetického manažérstva60) a využívania energetických auditov, 
3. možnostiach využívania energetickej služby na financovanie opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti a na zlepšenie energetickej efektívnosti z dlhodobého hľadiska, 
4. možnostiach obstarávania výrobkov, služieb a budov s vysokou energetickou efektívnosťou,
5. možnosti uzatvorenia dlhodobých zmlúv o energetickej efektívnosti pri výzvach na predkladanie ponúk týkajúcich sa zákaziek na poskytovanie služieb s významným energetickým obsahom, 
t) informuje vlastníka nájomného bytu na účel sociálneho bývania82) najmä o 
1.opatreniach na úsporu energie a opatreniach na zlepšenie energetickej efektívnosti, najmä pre oblasť budov, 
2.možnostiach zavedenia systému energetického manažérstva60) a využívania energetických auditov, 
3. možnostiach využívania energetickej služby na financovanie opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti a na zlepšenie energetickej efektívnosti z dlhodobého hľadiska, 
u) pomáha obciam a vyšším územným celkom pri vypracovaní plánov energetickej efektívnosti,		

	
11.
Č:23	Článok 23 sa nahrádza takto:
Vykonávanie delegovania právomoci
							
O:1	Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
	n.a.				n.a.		
O:2
	Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článkoch 5, 8 a 22 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 9. júla 2018. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje o rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.
	n.a				n.a		
O:3
	Delegovanie právomoci uvedené v článkoch 5, 8 a 22 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
	n.a				n.a		
O:4
	Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje s odborníkmi určenými každým členským štátom v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva.
	n.a				n.a		
O:5	Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po jeho prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
	n.a				n.a		
O:6
	Delegovaný akt prijatý podľa článku 5, 8 alebo 22 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.“
	n.a				n.a		
12.	Články 24 a 25 sa vypúšťajú.							
13.
Č:26	Článok 26 sa nahrádza takto:
Postup výboru
							
O:1	Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.	n.a				n.a		
O:2	Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.	n.a				n.a		
O:3	Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.“	n.a				n.a		
14.	Prílohy sa menia v súlade s prílohou k tejto smernici.							
Článok 2	Zmena smernice 2012/27/EÚ							

Č:4	Článok 4 smernice 2012/27/EÚ sa nahrádza takto:
Obnova budov							
O:1
	Prvá verzia dlhodobých stratégií členských štátov na mobilizáciu investícií do obnovy vnútroštátneho fondu bytových aj komerčných budov, a to verejných aj súkromných, sa uverejní do 30. apríla 2014 a následne sa aktualizuje každé tri roky, pričom Komisii sa predloží ako súčasť národných akčných plánov energetickej efektívnosti.	N	Návrh zákona	Č:II
§9

	§ 9 sa vypúšťa.

	U		
Článok 3	Transpozícia							
O:1
V:1	 Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 10. marca 2020. Bezodkladne oznámia Komisii znenie týchto opatrení.
	N	Zákon č. xx/2019, ktorým sa mení zák. č. 555/2005 Z. z.
Návrh zákona	Č II.

Č: III

	Tento zákon nadobúda účinnosť 10. marca 2020.

Tento zákon nadobúda účinnosť 10. marca 2020.
	Ú		
V:2	Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Takisto uvedú, že odkazy v platných zákonoch, iných právnych predpisoch a správnych opatreniach transponujúcich smernicu 2010/31/EÚ alebo smernicu 2012/27/EÚ sa považujú za odkazy na uvedené smernice zmenené touto smernicou. Podrobnosti o odkaze a jeho znenie upravia členské štáty.
	N	Zákon č. xx/2019, ktorým sa mení zák. č. 555/2005 Z. z.

Návrh zákona	Bod 26
Príloha
O:2

Č:I
Príloha 
 
P:18
O:2

O:3

	V prílohe sa doterajší text označuje ako bod 1 a dopĺňa sa bodom 2, ktorý znie:
2. Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/844 z 30. mája 2018, ktorou sa mení smernica 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov a smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti (Ú. v. EÚ L 156, 19. 06. 2018)
Doterajší text prílohy č. 3 sa označuje ako prvý bod a dopĺňa sa druhým bodom a tretím bodom, ktoré znejú:

2. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14. 11. 2012) v znení smernice Rady 2013/12/EÚ z 13. mája 2013 (Ú. v. EÚ L 141, 28.5.2013), smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/844 z 30. mája 2018 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018), nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018), smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2002 z 11. decembra 2018 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018) a rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/504 z 19. marca 2019 (Ú. v. EÚ L 85I , 27.3.2019). 

3. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/31/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14. 11. 2012) v platnom znení.	Ú		
O:2
	Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.
	n.a.				n.a.		
Článok 4
	Nadobudnutie účinnosti
Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.	n.a.				n.a.		
Článok 5
	Adresáti
Táto smernica je určená členským štátom.
V Štrasburgu 30. mája 2018	n.a.				n.a.		
PRÍLOHA	Prílohy k smernici 2010/31/EÚ sa menia takto:							
1.
a)	1.Príloha I sa mení takto:
Bod 1 sa nahrádza takto:		
					
P:1
	„1. Energetická hospodárnosť budovy sa stanovuje na základe vypočítanej alebo skutočnej potreby energie a odráža bežnú spotrebu energie na vykurovanie priestoru, chladenie priestoru, prípravu teplej vody, vetranie, vstavané osvetlenie a ďalšie technické systémy budovy.
Energetická hospodárnosť budovy sa vyjadruje číselným ukazovateľom spotreby primárnej energie v kWh/(m2.r) na účely certifikácie energetickej hospodárnosti a aj na účely dodržiavania minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť. Metodika určenia energetickej hospodárnosti budovy musí byť transparentná a otvorená inováciám. Členské štáty opíšu svoju vnútroštátnu metodiku výpočtu podľa národných príloh zastrešujúcich noriem, a to ISO 52000-1, 52003-1, 52010-1, 52016-1 a 52018-1, vypracovaných na základe mandátu M/480 udelenému Európskemu výboru pre normalizáciu (CEN). Toto ustanovenie nepredstavuje právnu kodifikáciu týchto noriem.“	N	Zákon č. 555/2005 Z. z. 
	§ 3
O:1

O:2
	(1) Energetická hospodárnosť je množstvo energie potrebnej na splnenie všetkých energetických potrieb súvisiacich s normalizovaným užívaním budovy, najmä množstvo energie potrebnej na vykurovanie a prípravu teplej vody, na chladenie a vetranie a na osvetlenie. 

(2) Energetická hospodárnosť budovy sa určuje výpočtom alebo výpočtom s použitím nameranej spotreby energie a vyjadruje sa v číselných ukazovateľoch potreby energie v budove a primárnej energie. Primárnou energiou je energia z obnoviteľných a neobnoviteľných zdrojov, ktorá neprešla procesom konverzie ani transformácie. 
	Ú		
		N	Vyhláška č. 364/2012 Z. z.
	§ 1
O:3
	(3) Potreba energie určená pre jednotlivé miesta spotreby energie, celková potreba energie a primárna energia (§ 3ods. 2 zákona) sú číselnými údajmi v kWh/m2 celkovej podlahovej plochy budovy za jeden rok. Zistené hodnoty sa na účel zatriedenia budovy do energetickej triedy podľa § 3 ods. 7 zákona zaokrúhľujú na najbližšie celé číslo podľa pravidiel matematického zaokrúhľovania.	Ú	
	
		N	Zákon č. 555/2005 Z. z. 
	§ 4
O:1

	(1) Nová budova musí spĺňať minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť budov určené technickými normami.3) Ak je to technicky, funkčne a ekonomicky uskutočniteľné, minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť nových budov musí spĺňať aj existujúca budova po uskutočnení jej významnej obnovy.

Poznámka pod čiarou k odkazu 3 znie:
3) § 5 zákona č. 264/1999 Z. z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a o zmene a doplnení niektorých zákonov.	Ú		
b)	Bod 2 sa nahrádza takto:							
P:2
	Energetické potreby na vykurovanie priestoru, chladenie priestoru, prípravu teplej vody, vetranie, osvetlenie a ďalšie technické systémy budov sa vypočítajú s cieľom optimalizovať úrovne zdravia, kvality vnútorného vzduchu a pohodlia, ktoré vymedzujú členské štáty na národnej alebo regionálnej úrovni.
	N	Vyhláška č. 364/2012 Z. z.
	§ 1
O:12

P a

P b
	(12) Na hodnotenie potreby energie sa použijú údaje o polohe, orientácii a vplyve vonkajších klimatických podmienok na vnútorné prostredie budovy podľa § 3 ods. 3 písm. b) zákona pri 
a) projektovom hodnotení údaje uvedené v technickej norme,3)
b) prevádzkovom hodnotení údaje získané v mieste budovy.
Poznámka pod čiarou k odkazu 3 znie:
Napríklad STN 73 0540-3 Tepelná ochrana budov. Tepelnotechnické vlastnosti stavebných konštrukcií a budov. Časť 3: Vlastnosti prostredí a stavebných výrobkov, čl. 6.1 a čl. 6.2.	Ú		
	Výpočet primárnej energie je založený na faktoroch primárnej energie alebo faktoroch váženia jednotlivých energetických nosičov, ktoré sa môžu zakladať na národných, regionálnych alebo miestnych ročných, a ak je to možné, aj sezónnych alebo mesačných vážených priemeroch alebo na konkrétnejších informáciách dostupných pre jednotlivé diaľkové systémy.
	N	Vyhláška č. 364/2012 Z. z.

	§ 2
O:1

	(1) Globálnym ukazovateľom minimálnej energetickej hospodárnosti budovy (ďalej len „globálny ukazovateľ“) je primárna energia,4) ktorá sa určí z množstva dodanej energie5) do technického systému budovy cez systémovú hranicu podľa jednotlivých miest spotreby v budove a energetických nosičov upraveného konverzným faktorom primárnej energie podľa prílohy č. 2.
Poznámka pod čiarou k odkazu 4 a 5 znie:
4) STN EN 15603 Energetická hospodárnosť budov. Celková potreba energie a definície energetického hodnotenia.
5) Čl. 2 ods. 22 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 244/2012 zo 16. januára 2012, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov vytvorením rámca porovnávacej metodiky na výpočet nákladovo optimálnych úrovní minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť budov a prvkov budov (Ú. v. EÚ L 81, 21. 3. 2012).			
	Faktory primárnej energie alebo faktory váženia stanovia členské štáty. 
Členské štáty pri uplatňovaní týchto faktorov na výpočet energetickej hospodárnosti zabezpečia, aby cieľom bolo dosiahnutie optimálnej energetickej hospodárnosti obalovej konštrukcie budovy.	N	Vyhláška č. 364/2012 Z. z.
	Príloha 2	Príloha č. 2 k vyhláške č. 364/2012 Z. z.			
	Pri výpočte faktorov primárnej energie na účely výpočtu energetickej hospodárnosti budov môžu členské štáty vziať do úvahy obnoviteľné zdroje energie dodávané prostredníctvom energetického nosiča a obnoviteľné zdroje energie, ktoré sa vyrábajú a využívajú na mieste, a to za predpokladu, že sa to uplatňuje na nediskriminačnom základe.“	O						
c)	Vkladá sa tento bod:							
P:2a	Členské štáty môžu na vyjadrenie energetickej hospodárnosti budovy vymedziť ďalšie číselné ukazovatele celkovej spotreby primárnej energie z neobnoviteľných a obnoviteľných zdrojov a emisií skleníkových plynov vyprodukovaných v kg CO2eq/(m2.r).
	O	Vyhláška č. 364/2012 Z. z.
	§ 2

O:1

O:2

O:7	(1) Globálnym ukazovateľom minimálnej energetickej hospodárnosti budovy (ďalej len „globálny ukazovateľ“) je primárna energia,4) ktorá sa určí z množstva dodanej energie5) do technického systému budovy cez systémovú hranicu podľa jednotlivých miest spotreby v budove a energetických nosičov upraveného konverzným faktorom primárnej energie podľa prílohy č. 2. 
(2) Dodaná energia sa určuje podľa jednotlivých energetických nosičov, ktorými sa cez systémovú hranicu zásobujú technické zariadenia na uspokojenie potrieb energie v budove na vykurovanie, prípravu teplej vody, vetranie, chladenie a osvetlenie vrátane účinnosti zdrojov, distribúcie, odovzdávania a regulácie so zohľadnením energie z obnoviteľných zdrojov6) v budove alebo v jej blízkosti. 
(7) Emisie oxidu uhličitého sa určia z dodanej energie podľa jednotlivých energetických nosičov s využitím prepočítacích faktorov podľa prílohy č. 2. Množstvo oxidu uhličitého emitovaného do ovzdušia sa vyjadruje v kg/m2 celkovej podlahovej plochy budovy za jeden rok.

Poznámka pod čiarou k odkazu 4,5,6 znie:
4) STN EN 15603 Energetická hospodárnosť budov. Celková potreba energie a definície energetického hodnotenia.
5) Čl. 2 ods. 22 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 244/2012 zo 16. januára 2012, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov vytvorením rámca porovnávacej metodiky na výpočet nákladovo optimálnych úrovní minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť budov a prvkov budov (Ú. v. EÚ L 81, 21. 3. 2012). 
6) Čl. 2 ods. 26 delegovaného nariadenia (EÚ) č. 244/2012.	Ú		
d)	V bode 4 sa úvodná časť nahrádza takto:							
P:4	„Do úvahy sa berie pozitívny vplyv týchto aspektov:“.

	N	Zákon č. 555/2005 Z. z.
	§ 3
O:4	(4) Výpočet musí zohľadniť vplyv
a) aktívneho solárneho systému a ostatných vykurovacích systémov a elektrických systémov založených na obnoviteľných energetických zdrojoch, 
b) elektriny vyrábanej v zdroji s kombinovanou výrobou elektriny a tepla,
c) diaľkového alebo blokového vykurovania a chladenia,
d) denného osvetlenia.	Ú		
2.	Vkladá sa táto príloha:							
PRÍLOHA IA	SPOLOČNÝ VŠEOBECNÝ RÁMEC PRE URČOVANIE STUPŇA INTELIGENTNEJ PRIPRAVENOSTI BUDOV							
O:1
	Komisia vymedzí indikátor inteligentnej pripravenosti a stanoví metodiku jeho výpočtu na hodnotenie schopnosti budovy alebo jednotky budovy prispôsobiť svoju prevádzku potrebám užívateľa a sieti a zvyšovať svoju energetickú efektívnosť a celkovú hospodárnosť.	n.a.				n.a.		
	Indikátor inteligentnej pripravenosti zahŕňa prvky týkajúce sa zvýšených úspor energie, referenčného porovnávania a flexibility, rozšírených funkcií a spôsobilostí vyplývajúcich z prepojenejších a inteligentných zariadení.							
	V rámci metodiky sa zohľadnia prvky, ako napríklad inteligentné merače, systémy automatizácie a riadenia budov, samoregulačné zariadenia pre reguláciu vnútornej teploty vzduchu, vstavané domáce spotrebiče, nabíjacie stanice pre elektrické vozidlá, uskladňovanie energie a podrobné funkcie, a interoperabilita týchto prvkov, ako aj prínosy pre podmienky klímy vo vnútornom prostredí, energetickú efektívnosť, úrovne hospodárnosti a možnú flexibilitu.							
O:2	Metodika sa zakladá na troch hlavných funkciách vzťahujúcich sa na budovu a technické systémy budovy:	n.a.				n.a.		
P:a	schopnosť zachovávať energetickú hospodárnosť a prevádzku budovy prostredníctvom prispôsobenia spotreby energie, napríklad využívaním energie z obnoviteľných zdrojov;							
P:b	schopnosť prispôsobovať vlastný prevádzkový režim v reakcii na potreby užívateľa a zároveň venovať náležitú pozornosť zabezpečeniu používateľskej ústretovosti, zachovávaniu podmienok zdravej klímy vo vnútornom prostredí a schopnosti zaznamenávať spotrebu energie a							
P:c	flexibilita celkového dopytu budovy po elektrickej energii vrátane jej schopnosti umožniť účasť na aktívnej a pasívnej, ako aj implicitnej aj explicitnej reakcii na strane dopytu vo vzťahu k sieti, napríklad prostredníctvom flexibility a schopnosti presúvať zaťaženie.							
O:3	Metodika môže ďalej zohľadňovať:	n.a.				n.a.		
P:a	interoperabilitu medzi systémami (inteligentné merače, systémy automatizácie a riadenia budov, vstavané domáce spotrebiče, samoregulačné zariadenia pre reguláciu vnútornej teploty vzduchu v budove a senzory kvality vnútorného vzduchu a vetrania) a							
P:b	pozitívny vplyv existujúcich komunikačných sietí, najmä existencia vysokorýchlostnej fyzickej infraštruktúry v budovách, ako napríklad dobrovoľné označenie ‚širokopásmové pripojenie‘, a existencia prístupového bodu pre budovy s viacerými bytovými jednotkami, v súlade s článkom 8 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/61/EÚ (*1).							
O:4	Metodika nesmie mať negatívny vplyv na existujúce národné systémy certifikácie energetickej hospodárnosti a musí sa zakladať na súvisiacich iniciatívach na vnútroštátnej úrovni, pričom sa v nej zohľadní zásada vlastníctva užívateľa, ochrany údajov, súkromia a bezpečnosti, a to v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie v oblasti ochrany údajov a súkromia a najlepšími dostupnými technikami kybernetickej bezpečnosti.	n.a.				n.a.		
O:5	Metodika stanoví najvhodnejší formát parametra indikátora inteligentnej pripravenosti a musí byť jednoduchá, transparentná a ľahko zrozumiteľná pre spotrebiteľov, vlastníkov, investorov a účastníkov trhu reagujúcich na dopyt.	n.a.				n.a.		
	-------------
(*1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/61/EÚ z 15. mája 2014 o opatreniach na zníženie nákladov na zavedenie vysokorýchlostných elektronických komunikačných sietí (Ú. v. EÚ L 155, 23.5.2014, s. 1).“	n.a.				n.a.		
3.
Príloha II	
Príloha II sa mení takto:							
a)	V bode 1 sa prvý odsek nahrádza takto:							
O:1	Príslušné orgány alebo subjekty, na ktoré príslušné orgány delegovali zodpovednosť za implementáciu nezávislých systémov kontroly, uskutočnia náhodný výber zo všetkých každoročne vydávaných energetických certifikátov a podrobia ich overovaniu. Vzorka musí byť dostatočne veľká na zabezpečenie štatisticky významných výsledkov z hľadiska súladu.	N	Zákon č. 555/2005 Z. z. 
	§ 9
O:3
P f	f) uskutočňuje kontroly energetických certifikátov podľa písmena e) náhodným výberom štatisticky významného percentuálneho podielu z celkového počtu každoročne vydávaných energetických certifikátov. 	Ú		
b)	Dopĺňa sa tento bod:							
O:3
	Keď sa informácie do databázy doplňujú, vnútroštátne orgány musia mať na účely monitorovania a overenia možnosť identifikovať, kto dané doplnenie vykonal.	N	Zákon č. 555/2005 Z. z. 
	§ 7
O:6
	(6) Odborne spôsobilá osoba elektronicky doručí návrh vypracovaného energetického certifikátu do centrálnej evidencie podľa § 9 ods. 3 písm. a) pred jeho odovzdaním vlastníkovi budovy.	Ú		

Poznámka: časti označené zeleným podfarbením sú v kompetencii MH SR, ktoré si ich transponuje vlastnou právnou úpravou.