Analýza sociálnych vplyvov
Vplyvy na hospodárenie domácností, prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám, sociálnu inklúziu, rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a vplyvy na zamestnanosť	
4.1 Identifikujte, popíšte a kvantifikujte vplyv na hospodárenie domácností a špecifikujte ovplyvnené skupiny domácností, ktoré budú pozitívne/negatívne ovplyvnené.	

Vedie návrh k zvýšeniu alebo zníženiu príjmov alebo výdavkov domácností? 
Ktoré skupiny domácností/obyvateľstva sú takto ovplyvnené a akým spôsobom? 
Sú medzi potenciálne ovplyvnenými skupinami skupiny v riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia?	

Popíšte pozitívny vplyv na hospodárenie domácností s uvedením, či ide o zvýšenie príjmov alebo zníženie výdavkov:	Predmetom návrhu je zvýšenie adresnosti, účelovosti a efektívnosti poskytovanej štátnej podpory na stavebné sporenie formou zrušenia inštitútu tzv. „priateľských sporiteľov“, zúženia okruhu poberateľov štátnej prémie podľa príjmu, obmedzenia poberania štátnej prémie počas obdobia čerpania a splácania medziúveru, osobitným limitovaním nároku na štátnu prémiu v prvom roku sporenia a znížením minimálnej výšky štátnej prémie a zvýšením maximálnej sumy štátnej prémie. 

•	Obmedzenie poberania štátnej prémie počas čerpania a splácania medziúveru bude viesť sporiteľov k zodpovednému zadlžovaniu sa, pretože budú viac motivovaní k dlhodobému sporeniu, ktoré je podporované štátnou prémiou, pričom po nasporení požadovanej sumy majú možnosť získať aj zvýhodnený stavebný úver. Celkovo by toto opatrenie malo smerovať k postupnému znižovaniu objemu medziúverov, pretože sa čiastočne znevýhodnia podmienky pre stavebných sporiteľov na čerpanie takýchto úverov. Zároveň by takéto opatrenie mohlo vytvoriť aj tlak na zníženie úrokových sadzieb medziúverov, a to jednak z dôvodu zníženia dopytu po týchto úveroch, ako aj z dôvodu samotného obmedzenia možnosti poberania štátnej podpory počas čerpania a splácania medziúveru, ktorá určitým spôsobom kompenzuje zvýšenú úrokovú sadzbu týchto úverov. Opatrenie sa pozitívne prejaví v znížení výdavkov domácností. 	
Špecifikujte pozitívne ovplyvnené skupiny:	Toto opatrenie sa bude vzťahovať len na nové zmluvy o medziúvere, to znamená, že pozitívne ovplyvnenou skupinou budú domácnosti, ktoré majú uzavretú zmluvu o stavebnom sporení alebo ju uzatvoria, ale po účinnosti zákona neuzavrú zmluvu o medziúvere.	
Popíšte pozitívny vplyv na hospodárenie domácností s uvedením, či ide o zvýšenie príjmov alebo zníženie výdavkov:	•	Zvýšenie maximálnej sumy štátnej prémie zo 66,39 eura na 70 eur sa pozitívne prejaví v zvýšení príjmov domácností, kedy stavební sporitelia pri vložení vyššieho efektívneho vkladu na účet stavebného sporenia môžu získať vyššiu sumu štátnej prémie. Opatrenie sa pozitívne prejaví vo  zvýšení príjmov domácností.	
Špecifikujte pozitívne ovplyvnené skupiny:	Toto opatrenie sa bude vzťahovať na nové zmluvy, ako aj na uzatvorené zmluvy o stavebnom sporení, t. j. pozitívne ovplyvnenou skupinou budú všetci stavební sporitelia.	
Popíšte negatívny vplyv na hospodárenie domácností s uvedením, či ide o zníženie príjmov alebo zvýšenie výdavkov:	•	Zrušenie priateľských sporiteľov bude mať za následok nevyplatenie štátnej prémie sporiteľom, ktorí nedokážu dokladovať stavebný účel. Keďže sporiteľ nebude môcť zrušiť zmluvu a čerpať prostriedky vrátane štátnej prémie skôr ako o tri roky po jej založení, neschopnosť dokladovať účel nebude mať priamy negatívny vplyv na zníženie príjmov domácností v rokoch 2019 a 2020. Zníženie príjmov domácností prijatím tohto opatrenia sa môže prvýkrát prejaviť až v roku 2021.	
Špecifikujte negatívne ovplyvnené skupiny:	Toto opatrenie sa bude vzťahovať len na nové zmluvy, to znamená, že negatívne ovplyvnenou skupinou budú len noví klienti – fyzické osoby.	
Popíšte negatívny vplyv na hospodárenie domácností s uvedením, či ide o zníženie príjmov alebo zvýšenie výdavkov:	•	Zúžením okruhu poberateľov štátnej prémie podľa príjmu by sa štátna prémia pri plnoletých osobách vyplácala iba osobám, ktorých priemerný mesačný zdaniteľný príjem vypočítaný z príjmu za kalendárny rok predchádzajúci kalendárnemu roku, za ktorý sa uplatňuje nárok na štátnu prémiu, je najviac vo výške 1,3 násobku priemernej mesačnej nominálnej mzdy zamestnanca v národnom hospodárstve Slovenskej republiky zistenej Štatistickým úradom Slovenskej republiky za kalendárny rok predchádzajúci kalendárnemu roku, za ktorý sa uplatňuje nárok na štátnu prémiu. Toto opatrenie sa negatívne prejaví znížením príjmov domácností.	
Špecifikujte negatívne ovplyvnené skupiny:	Toto opatrenie sa bude vzťahovať na nové zmluvy, ako aj na uzatvorené zmluvy, pričom sa upraví ich nový režim do budúcnosti, vzhľadom na svoj charakter však negatívne ovplyvní len určitú skupinu stavebných sporiteľov, a to plnoleté osoby s priemerným mesačným zdaniteľným príjmom vyšším ako 1,3 násobok priemernej mesačnej mzdy. 	
Popíšte negatívny vplyv na hospodárenie domácností s uvedením, či ide o zníženie príjmov alebo zvýšenie výdavkov:	•	Obmedzenie poberania štátnej prémie počas čerpania a splácania medziúveru znamená, že stavebný sporiteľ by počas rokov, v ktorých čerpá a spláca medziúver, nemal nárok na štátnu prémiu. Toto opatrenie sa negatívne prejaví znížením príjmov domácností v prípade, že budú čerpať medziúver. 	
Špecifikujte negatívne ovplyvnené skupiny:	Toto opatrenie sa bude vzťahovať len na nové zmluvy, to znamená, že negatívne ovplyvnenou skupinou budú len noví klienti – fyzické osoby.	
Popíšte negatívny vplyv na hospodárenie domácností s uvedením, či ide o zníženie príjmov alebo zvýšenie výdavkov:	•	Osobitným limitovaním nároku na štátnu prémiu v prvom roku sporenia znamená, že vyplatená štátna prémia v prípade uzatvorenia zmluvy o stavebnom sporení v druhom polroku kalendárneho roku by bola najviac vo výške polovice z jej maximálnej ročnej sumy. Toto opatrenie sa negatívne prejaví znížením príjmov domácností.	
Špecifikujte negatívne ovplyvnené skupiny:	Toto opatrenie sa bude vzťahovať len na nové zmluvy, to znamená, že negatívne ovplyvnenou skupinou budú len noví klienti – fyzické osoby a spoločenstvá vlastníkov bytov.	
Popíšte vplyv na hospodárenie domácností s uvedením, či ide o zníženie príjmov alebo zvýšenie výdavkov:	•	Zníženie minimálnej percentuálnej výšky štátnej prémie na príslušný kalendárny rok znamená, že minimálny percentuálny podiel z ročného vkladu sa upraví na 2,5 %.  Týmto opatrením sa nemení spôsob určovania výšky štátnej prémie podľa doterajšieho vzorca uvedeného v prílohe zákona, iba jej minimálna hraničná hodnota. Toto opatrenie predpokladá negatívny dopad na príjmovú stránku domácností.  	
Špecifikujte negatívne ovplyvnené skupiny:	Toto opatrenie sa bude vzťahovať na nové zmluvy, ako aj na uzatvorené zmluvy, t. j. negatívne ovplyvní všetkých stavebných sporiteľov.

Kvantifikujte rast alebo pokles príjmov/výdavkov za jednotlivé ovplyvnené skupiny domácností / skupiny jednotlivcov a počet obyvateľstva/domácností ovplyvnených predkladaným materiálom.
V prípade vyššieho počtu ovplyvnených skupín doplňte do tabuľky ďalšie riadky.
V prípade, ak neuvádzate kvantifikáciu, uveďte dôvod.	

Ovplyvnená skupina č. 1:	
Pozitívny vplyv - priemerný rast príjmov/ pokles výdavkov v skupine v eurách a/alebo v % / obdobie:	•	Pri obmedzení poberania štátnej prémie počas čerpania a splácania medziúveru odhad pracuje s predpokladom, že pri 13,3 % nových zmlúv stavební sporitelia nebudú mať nárok na štátnu prémiu z dôvodu uzatvorenia zmluvy o medziúvere, čím sa týmto sporiteľom znížia príjmy domácnosti (negatívny efekt). To znamená, že pri 86,7 % nových stavebných sporiteľov sa prejaví pozitívny efekt zodpovedného zadlžovania sa v podobe zníženia výdavkov domácností.
•	Zvýšením maximálnej sumy štátnej prémie zo 66,39 eura na 70 eur sa zároveň predpokladá nepatrné zvýšenie priemernej vyplatenej štátnej prémie.  Predpokladaný pozitívny dopad vo výške 0,5 mil. eur sa dotkne približne 520 000 stavebných sporiteľov. 	
Negatívny vplyv - priemerný pokles príjmov/ rast výdavkov v skupine v eurách a/alebo v % / obdobie: 	•	Zrušenie priateľských sporiteľov nebude mať priamy negatívny vplyv na zníženie príjmov domácností v rokoch 2019 a 2020. 
•	Zúžením okruhu poberateľov štátnej prémie podľa príjmu na základe navrhovaných kritérií, sa predpokladá v rokoch 2020 a 2021 negatívny vplyv pre približne 15,4 % domácnosti, v ktorých členovia majú uzatvorené existujúce zmluvy o stavebnom sporení , čo v oboch rokoch predstavuje zníženie príjmov okolo 3,7 mil. EUR.
•	Obmedzenie poberania štátnej prémie počas čerpania a splácania medziúveru nemá priamy negatívny vplyv na hospodárenie domácností, v ktorých členovia majú uzatvorené existujúce zmluvy o stavebnom sporení, vzhľadom k tomu, že sa bude týkať len zmlúv o medziúvere uzatvorených po účinnosti novely zákona. Pre stavebných sporiteľov, ktorí uzatvoria nové zmluvy o stavebnom sporení sa predpokladá z titulu straty nároku na štátnu prémiu zvýšenie výdavkov na splácanie medziúveru ročne v sume približne 0,5 mil. EUR ( 13,3 % nových zmlúv). 
•	Osobitné limitovanie nároku na štátnu prémiu v prvom roku sporenia nebude mať priamy negatívny vplyv na zníženie príjmov domácností v rokoch 2020 a 2021. Vzhľadom na neexistenciu údajov nevieme predpokladanú mieru vplyvu na hospodárenie domácností kvantifikovať, pretože nie sú k dispozícii historické údaje týkajúce sa reakcie sporiteľov na navrhovanú zmenu, pretože takáto v minulosti ešte nebola vykonaná. 
•	Znížením minimálnej percentuálnej výšky štátnej prémie sa predpokladá v rokoch 2020 a 2021 negatívny vplyv na všetky domácnosti, v ktorých členovia majú uzatvorené existujúce zmluvy o stavebnom sporení , čo v oboch rokoch predstavuje zníženie príjmov okolo 9,8 mil. EUR.
	
Veľkosť skupiny (počet obyvateľov):	•	Zrušenie priateľských sporiteľov môže mať za následok za predpokladu rovnomerného rozdelenia štátnych prémií a sporiteľov v celej populácií po zavedení novely odhadom 30,0 % pokles novouzavretých zmlúv (nepriamy sociálny vplyv). 
•	Zúženie okruhu poberateľov štátnej prémie podľa príjmu sa negatívne dotkne hospodárenia 15,4 % domácnosti,  v ktorých členovia majú uzatvorené existujúce zmluvy o stavebnom sporení.
•	Obmedzenie poberania štátnej prémie počas čerpania a splácania medziúveru sa negatívne dotkne 13,3 % nových stavebných sporiteľov a pozitívne 86,7 % nových stavebných sporiteľov.
•	Zníženie minimálnej výšky štátnej prémie sa negatívne dotkne všetkých domácnosti, v ktorých členovia majú uzatvorené existujúce zmluvy o stavebnom sporení a zvýšenie maximálnej sumy štátnej prémie sa pozitívne dotkne všetkých stavebných sporiteľov.	
Ovplyvnená skupina č. 2:	
Pozitívny vplyv - priemerný rast príjmov/pokles výdavkov v skupine v eurách a/alebo v % / obdobie:		
Negatívny vplyv - priemerný pokles príjmov/ rast výdavkov v skupine v eurách a/alebo v % / obdobie: 		
Veľkosť skupiny (počet obyvateľov):		
Dôvod chýbajúcej kvantifikácie:		
V prípade významných vplyvov na príjmy alebo výdavky vyššie špecifikovaných domácností v riziku chudoby, identifikujte a kvantifikujte vplyv na chudobu obyvateľstva (napr. mieru rizika chudoby, podiel rastu/poklesu výdavkov na celkových výdavkoch/príjme):		

4.2 Identifikujte, popíšte a kvantifikujte vplyvy na prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám u jednotlivých ovplyvnených skupín obyvateľstva a vplyv na sociálnu inklúziu.	
Má návrh vplyv na prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám? 
Špecifikujete ovplyvnené skupiny obyvateľstva a charakter zmeny v prístupnosti s ohľadom na dostupnosť finančnú, geografickú, kvalitu, organizovanie a pod. Uveďte veľkosť jednotlivých ovplyvnených skupín.	

Rozumie sa najmä na prístup k:
•	sociálnej ochrane, sociálno-právnej ochrane, sociálnym službám (vrátane služieb starostlivosti o deti, starších ľudí a ľudí so zdravotným postihnutím), 
•	kvalitnej práci, ochrane zdravia, dôstojnosti a bezpečnosti pri práci pre zamestnancov a existujúcim zamestnaneckým právam,
•	pomoci pri úhrade výdavkov súvisiacich so zdravotným postihnutím, 
•	zamestnaniu, na trh práce (napr. uľahčenie zosúladenia rodinných a pracovných povinností, služby zamestnanosti), k školeniam, odbornému vzdelávaniu a príprave na trh práce,
•	zdravotnej starostlivosti vrátane cenovo dostupných pomôcok pre občanov so zdravotným postihnutím, 
•	k formálnemu i neformálnemu vzdelávaniu a celoživotnému vzdelávaniu, 
•	bývaniu a súvisiacim základným komunálnym službám,
•	doprave,
•	ďalším službám najmä službám všeobecného záujmu a tovarom,
•	spravodlivosti, právnej ochrane, právnym službám,
•	informáciám
•	k iným právam (napr. politickým).	Predpokladá sa, že zrušením priateľských sporiteľov sa zamedzí prístup k použitiu nasporených prostriedkov zo stavebného sporenia na iné účely, ako na riešenie otázky spojenej s bývaním. 
V prípade opatrení týkajúcich sa zúženia okruhu poberateľov štátnej prémie podľa príjmu, obmedzenia poberania štátnej prémie počas obdobia čerpania a splácania medziúveru, osobitným limitovaním nároku na štátnu prémiu v prvom roku sporenia a znížením minimálnej percentuálnej výšky štátnej prémie sa zníži popísaným skupinám stavebných sporiteľov prístup k zdrojom v rozsahu uvedenom v bode 4.1  potrebným na riešenie bývania.	

Má návrh významný vplyv na niektorú zo zraniteľných skupín obyvateľstva alebo skupín v riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia? 
Špecifikujte ovplyvnené skupiny v riziku chudoby a sociálneho vylúčenia a popíšte vplyv na ne. Je tento vplyv väčší ako vplyv na iné skupiny či subjekty? Uveďte veľkosť jednotlivých ovplyvnených skupín.	

•	Zraniteľné skupiny alebo skupiny v riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia sú napr.:
•	domácnosti s nízkym príjmom (napr. žijúce iba zo sociálnych príjmov, alebo z príjmov pod hranicou rizika chudoby, alebo s príjmom pod životným minimom, alebo patriace medzi 25% domácností s najnižším príjmom),
•	nezamestnaní, najmä dlhodobo nezamestnaní, mladí nezamestnaní a nezamestnaní nad 50 rokov,
•	deti (0 – 17),
•	mladí ľudia (18 – 25 rokov),
•	starší ľudia, napr. ľudia vo veku nad 65 rokov alebo dôchodcovia,
•	ľudia so zdravotným postihnutím,
•	marginalizované rómske komunity 
•	domácnosti s 3 a viac deťmi,
•	jednorodičovské domácnosti s deťmi (neúplné rodiny, ktoré tvoria najmä osamelé matky s deťmi),
•	príslušníci tretích krajín, azylanti, žiadatelia o azyl,
•	iné zraniteľné skupiny, ako sú napr. bezdomovci, ľudia opúšťajúci detské domovy alebo iné inštitucionálne zariadenia		

4.3 Identifikujte a popíšte vplyv na rovnosť príležitostí.
Identifikujte, popíšte a kvantifikujte vplyv na rodovú rovnosť.	
Dodržuje návrh povinnosť rovnakého zaobchádzania so skupinami alebo jednotlivcami na základe pohlavia, rasy, etnicity, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia veku a sexuálnej orientácie? Mohol by viesť k nepriamej diskriminácii niektorých skupín obyvateľstva? Podporuje návrh rovnosť príležitostí?	

Predkladaný návrh má neutrálny vplyv na rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť.

	

Môže mať návrh odlišný vplyv na ženy a mužov? Podporuje návrh rovnosť medzi ženami a mužmi alebo naopak bude viesť k zväčšovaniu rodových nerovností? Popíšte vplyvy.	

•	Pri identifikovaní rodových vplyvov treba vziať do úvahy existujúce rozdiely medzi mužmi a ženami, ktoré sú relevantné k danej politike. Podpora rodovej rovnosti spočíva v odstraňovaní obmedzení a bariér pre plnohodnotnú účasť na ekonomickom, politickom a sociálnom živote spoločnosti, ktoré súvisia s rodovými rolami či pohlavím. Hlavné oblasti podpory rodovej rovnosti:
•	podpora vyrovnávania ekonomickej nezávislosti, 
•	zosúladenie pracovného, súkromného a rodinného života, 
•	podpora rovnej participácie na rozhodovaní, 
•	boj proti rodovo podmienenému násiliu a obchodovaniu s ľuďmi, 
•	eliminácia rodových stereotypov.		

4.4 Identifikujte, popíšte a kvantifikujte vplyvy na zamestnanosť a na trh práce.
V prípade kladnej odpovede pripojte odôvodnenie v súlade s Metodickým postupom pre analýzu sociálnych vplyvov.	

•	Uľahčuje návrh vznik nových pracovných miest? Ak áno, ako? Ak je to možné, doplňte kvantifikáciu.

Predkladaný návrh má neutrálny vplyv na zamestnanosť.
	
•	Identifikujte, v ktorých sektoroch a odvetviach ekonomiky, v ktorých regiónoch, pre aké skupiny zamestnancov, o aké typy zamestnania /pracovných úväzkov pôjde a pod. 	•		
•	Vedie návrh k zániku pracovných miest? Ak áno, ako a akých? Ak je to možné, doplňte kvantifikáciu.	
•	Identifikujte, v ktorých sektoroch a odvetviach ekonomiky, v ktorých regiónoch, o aké typy zamestnania /pracovných úväzkov pôjde a pod. Identifikujte možné dôsledky, skupiny zamestnancov, ktoré budú viac ovplyvnené a rozsah vplyvu.	•		
•	Ovplyvňuje návrh dopyt po práci? Ak áno, ako?	
•	Dopyt po práci závisí na jednej strane na produkcii tovarov a služieb v ekonomike a na druhej strane na cene práce.	•		
•	Má návrh dosah na fungovanie trhu práce? Ak áno, aký?	
•	Týka sa makroekonomických dosahov ako je napr. participácia na trhu práce, dlhodobá nezamestnanosť, regionálne rozdiely v mierach zamestnanosti. Ponuka práce môže byť ovplyvnená rôznymi premennými napr. úrovňou miezd, inštitucionálnym nastavením (napr.  zosúladenie pracovného a súkromného života alebo uľahčovanie rôznych foriem mobility).	•		
•	Má návrh špecifické negatívne dôsledky pre isté skupiny profesií, skupín zamestnancov či živnostníkov? Ak áno, aké a pre ktoré skupiny?	
•	Návrh môže ohrozovať napr. pracovníkov istých profesií favorizovaním špecifických aktivít či technológií.	•		
•	Ovplyvňuje návrh špecifické vekové skupiny zamestnancov? Ak áno, aké? Akým spôsobom?	
•	Identifikujte, či návrh môže ovplyvniť rozhodnutia zamestnancov alebo zamestnávateľov a môže byť zdrojom neskoršieho vstupu na trh práce alebo predčasného odchodu z trhu práce jednotlivcov.“	•