Dôvodová správa

A. Všeobecná časť

	Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 650/2004 Z. z. o doplnkovom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „návrh zákona“) je vypracovaný primárne s cieľom transpozície smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/50/EÚ zo 16. apríla 2014 o minimálnych požiadavkách na posilnenie mobility pracovníkov medzi členskými štátmi zlepšením nadobúdania a zachovávania doplnkových dôchodkových práv (Ú. v. EÚ L 128, 30. 4. 2014) (ďalej len „smernica 2014/50/EÚ“) a transpozície smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2341 zo 14. decembra 2016 o činnosti inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia (IZDZ) a o dohľade nad nimi (prepracované znenie) (Ú. v. EÚ L 354, 23. 12. 2016) (ďalej len „smernica (EÚ) 2016/2341“). Nakoľko smernica 2014/50/EÚ sa uplatňuje na doplnkové dôchodkové systémy a smernica (EÚ) 2016/2341 je prepracovaným znením smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/41/ES z 3. júna 2003 o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia (Ú. v. EÚ L 235, 23. 9. 2003) v platnom znení, ktorá už bola do tohto zákona prebraná, transpozícia oboch smerníc a ich vykonávanie sa bude realizovať v rámci systému doplnkového dôchodkového sporenia.“ 
 
	Návrh zákona bol vypracovaný aj z dôvodu plnenia Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky na roky 2016 – 2020 (ďalej len „programové vyhlásenie“), v ktorom sa vláda Slovenskej republiky zaviazala, že zvýši informovanosť ľudí o ich súčasných a budúcich nárokoch na dôchodok a zabezpečí primeranosť a kvalitu poskytovaných informácií s cieľom ľahšie sa rozhodnúť o svojom zabezpečení v starobe. Vláda Slovenskej republiky chce pokračovať aj v podpore dobrovoľného sporenia na dôchodok, aby občan mohol získať vyšší doplnkový dôchodok v budúcnosti a zároveň navrhuje využiť doplnkové dôchodkové úspory aj na financovanie skoršieho odchodu do dôchodku najmä z dôvodu neuplatnenia sa na trhu práce v preddôchodkovom veku. 

	V roku 2006 bola do zákona prebraná smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/41/ES o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia (ďalej len „smernica 2003/41/ES“), ktorá predstavovala prvý krok na ceste k vnútornému trhu so zamestnaneckým dôchodkovým zabezpečením organizovaným na úrovni Únie a prebratím tejto smernice boli v zákone vytvorené podmienky najmä pre vykonávanie cezhraničnej činnosti doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou a zamestnaneckou dôchodkovou spoločnosťou. Aktuálna právna úprava informačných povinností vo vzťahu k účastníkom a poberateľom dávok nebola od zavedenia systému doplnkového dôchodkového sporenia v roku 2004 zásadným spôsobom zmenená, významnejšiu zmenu priniesla len novela z roku 2013, v rámci ktorej boli predkontraktuálne informácie obohatené o kľúčové informácie. Veľká časť existujúcich účastníkov a poberateľov dávok však získava informácie o doplnkovom dôchodkovom sporení výlučne z výpisu z osobného účtu účastníka, resp. výpisu z osobného účtu poberateľa dávky. V období pred dovŕšením dôchodkového veku, v ktorom by účastníci mali začať premýšľať o druhu a forme dôchodkovej dávky nedostávajú žiadne informácie. Posun v oboch oblastiach by mala priniesť práve transpozícia smernice (EÚ) 2016/2341.

Od roku 2014 bola opätovne zavedená možnosť uplatnenia nezdaniteľnej časti základu dane z príspevkov zaplatených na doplnkové dôchodkové sporenie na základe účastníckej zmluvy uzatvorenej po 31. decembri 2013 resp. účastníckej zmluvy, ktorej súčasťou je zrušenie dávkového plánu, a to až do výšky 180 eur. Približne štvrtina účastníkov už v súčasnosti využíva túto formu daňovej úľavy, je však potrebné pokračovať v podpore dobrovoľného sporenia a podpore a zavádzaní opatrení, ktoré prispejú k využívaniu úspor z tohto piliera na dôchodkové dávky.
	Účelom predkladaného návrhu zákona je predovšetkým úprava a doplnenie podmienok pre výkon činnosti doplnkovej dôchodkovej spoločnosti prebratím jednotlivých ustanovení smernice (EÚ) 2016/2341 a smernice 2014/50/EÚ. V kontexte zmien, ktoré sú vyvolané prebraním príslušných ustanovení uvedených smerníc, sú najväčšie zmeny v oblasti organizácie a riadenia doplnkovej dôchodkovej spoločnosti a v oblasti informácií, ktoré má doplnková dôchodková spoločnosť poskytovať v predkontraktuálnej fáze, v období sporenia ale aj v období pred dosiahnutím veku odchodu do dôchodku, resp. počas poberania dávky. Zavedením funkcie vnútorného auditu a prijatím a uplatňovaním zásad odmeňovania sa aj v sektore doplnkového dôchodkového sporenia začnú uplatňovať princípy, požiadavky a zásady, ktoré sa vzťahujú aj na iné inštitúcie vo finančnom sektore. Významný posun v informáciách, ktoré majú byť poskytované účastníkom predstavujú najmä zmeny vo výpise z osobného účtu, ktorý sa dopĺňa najmä o vek potrebný na splnenie podmienok na poberanie doplnkového starobného dôchodku a sumu odplát, nákladov a poplatkov, o ktoré sa znížila suma osobného účtu účastníka a poberateľa dávky. Účastník zároveň dostane aj odhad (v troch variantoch) výšky jeho dôchodkových úspor a dočasného doplnkového starobného dôchodku v čase, kedy má právo začať čerpať dôchodok. Z dôvodu uľahčenia organizácie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia na úrovni Únie sa umožní doplnkovej dôchodkovej spoločnosti vykonať cezhraničný prevod doplnkového dôchodkového fondu (alebo jeho časti) do zamestnaneckej dôchodkovej spoločnosti resp. prijať majetok zo zamestnaneckej dôchodkovej spoločnosti alebo ich peňažný ekvivalent. Nakoľko smernica 2014/50/EÚ sa uplatňuje na doplnkové dôchodkové systémy, transpozícia tejto smernice a jej vykonávanie sa bude realizovať v rámci doplnkového dôchodkového sporenia, pričom zmeny, ktoré vyvolá, sa dotknú legislatívneho ukotvenia obdobia od vzniku zamestnania, počas ktorého zamestnávateľ nemusí platiť príspevky a poskytnutia poradenstva pri žiadosti o predčasný výber. 
V snahe uľahčiť mobilitu zamestnancov medzi členskými štátmi ako aj v záujme zlepšenia prevoditeľnosti dôchodkových úspor zamestnancov sa v rámci doplnkového dôchodkového sporenia na Slovensku zavádza možnosť a podmienky individuálneho prevodu majetku účastníka zo systému doplnkového dôchodkového sporenia do zamestnaneckej dôchodkovej spoločnosti, v prípade ak skončí vykonávanie zárobkovej činnosti na území Slovenskej republiky a odchádza pracovať do iného členského štátu. Rovnako bude umožnené členovi zamestnaneckej dôchodkovej spoločnosti previesť jeho dôchodkové nároky do doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, ak o takýto prevod požiada. Parciálne sa tým napĺňa pôvodný zámer Európskej komisie umožniť tzv. portabilitu alebo prenositeľnosť doplnkových dôchodkových práv medzi zamestnaneckými dôchodkovými spoločnosťami v rôznych členských štátoch Európskej únie. 

Cieľom predkladaného návrhu zákona je však tiež zatraktívniť výplatnú fázu v III. dôchodkovom pilieri, a to zmenou v zdaňovaní dávok, ale najmä zavedením novej dávky – doplnkového predčasného starobného dôchodku. Tzv. preddôchodok je určený pre občanov v preddôchodkovom veku, ktorí sa už na pracovnom trhu uplatniť nevedia, resp. nemôžu, ale aj pre takú skupinu účastníkov, ktorá sa dobrovoľne a na základe subjektívnych dôvodov rozhodne odísť z pracovného trhu skôr. Preddôchodok má teda pomôcť účastníkom, ktorí z rôznych dôvodov, najmä zdravotných, nemôžu pracovať na plný pracovný úväzok        a v období do dosiahnutia dôchodkového veku potrebného na získanie nároku na starobný dôchodok resp. predčasný starobný dôchodok už nemôžu využiť iné inštitúty (dávku              v nezamestnanosti, súkromné úspory a pod.). Nakoľko účelom doplnkového dôchodkového sporenia je umožniť účastníkovi získať doplnkový dôchodkový príjem v starobe, nová dávka je konštruovaná tak, aby tento princíp rešpektovala. Podmienky pre jej poberanie sú nastavené tak, aby eliminovali možnosť použitia prostriedkov z tohto systému na účel, ktorý túto zásadu popiera. Konštrukcia dávky preto zahŕňa viacero podmienok, ktoré musí účastník splniť, aby mu doplnková dôchodková spoločnosť mohla preddôchodok vyplácať. 

Preddôchodok bude môcť účastník začať poberať najskôr päť rokov pred dovŕšením dôchodkového veku, pričom v čase podania žiadosti mesačná splátka musí byť minimálne na úrovni 136 % životného minima a súčasne nesmie byť vyššia ako maximálna výška dávky v nezamestnanosti. Nasporená suma účastníka zároveň musí byť dostatočne vysoká na to, aby postačila účastníkovi na vyplácanie preddôchodku do dovŕšenia dôchodkového veku, resp. ak je účastník vedený v evidencii uchádzačov o zamestnanie na úrade práce, do dovŕšenia veku potrebného na získanie nároku na predčasný starobný dôchodok zo sociálneho poistenia (I. pilier). Nakoľko preddôchodok má pomôcť najmä účastníkom, ktorí sa na pracovnom trhu uplatniť nevedia alebo nemôžu ale zároveň nemá vytvárať prekážky pri hľadaní práce resp. pri rozhodovaní o tom, či sa opätovne zamestnať, súčasne so zavedením novej dávky sa navrhuje rozšíriť okruh poistencov štátu v systéme verejného zdravotného poistenia o poberateľov preddôchodku a zároveň v sociálnom poistení sa navrhuje zavedenie obdobia dôchodkového poistenia, ktoré bude môcť byť vylúčené pri výpočte dôchodku z I. piliera, ak by obdobie dôchodkového poistenia, počas ktorého účastník poberal preddôchodok malo mať negatívny vplyv na jeho výšku.

S cieľom eliminovať odčerpávanie nasporenej sumy z doplnkového dôchodkového sporenia prostredníctvom predčasných výberov alebo preddôchodku, ale najmä znížiť motiváciu účastníkov na jednorazový výber prostriedkov a podnietiť účastníkov k čerpaniu úspor v čase reálneho odchodu do dôchodku, sa navrhuje oslobodiť od dane z príjmov dávku doplnkový starobný dôchodok vyplácanú za splnenia podmienok ustanovených v zákone o doplnkovom dôchodkovom sporení.

Poznatky z aplikačnej praxe poukazujú na prípady odmietania uzatvorenia účastníckej zmluvy zo strany zamestnancov vykonávajúcich tzv. rizikové práce, za ktoré v zmysle platnej právnej úpravy nie je možné uložiť sankciu. Následkom takéhoto konania zo strany zamestnanca – rizikára je nesplnenie jednej z podmienok vzniku povinnosti zamestnávateľa platiť príspevky.

	S cieľom predísť problémom súvisiacim s neplatením príspevkov za zamestnancov – rizikárov z dôvodu odmietania uzatvorenia účastníckej zmluvy sa preto navrhuje, aby uzatvorenie účastníckej zmluvy nebolo podmienkou vzniku povinnosti zamestnávateľa platiť príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie za takýchto zamestnancov. Súčasne s týmto opatrením sa navrhuje aj zrušenie povinnosti platenia dane z príjmov a poistného na zdravotné poistenie z príspevkov zamestnávateľa na doplnkové dôchodkové sporenie samotným zamestnancom – rizikárom.

Návrh zákona má pozitívne vplyvy a negatívne vplyvy na rozpočet verejnej správy, pozitívne vplyvy a negatívne vplyvy na podnikateľské prostredie a pozitívne sociálne vplyvy. Na životné prostredie, na informatizáciu a na služby verejnej správy pre občana vládny návrh zákona nemá žiadne vplyvy.

Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi a nálezmi Ústavného súdu Slovenskej republiky a zákonmi, ako aj s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná a súčasne je v súlade aj s právom Európskej únie.