B. Osobitná časť

Čl. I

K bodom 1 až 3
	Legislatívno-technická úprava.

K bodom 4 a 81 [§ 2 ods. 3 a § 58 ods. 3 písm. c)]
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie  s článkom 4 ods. 1 písm. a) smernice 2014/50/EÚ.
	Zamestnávateľ už podľa platnej právnej úpravy môže podmieniť začiatok platenia príspevkov na doplnkové dôchodkové sporenie svojmu zamestnancovi určitým minimálnym obdobím, ktoré u neho odpracuje. Táto zásada však nebola v doterajšej v právnej úprave explicitne ustanovená. Smernica 2014/50/EÚ požaduje, aby dĺžka tohto čakacieho obdobia nemohla presiahnuť tri roky, je však možné, aby národná úprava ustanovovala aj kratšie obdobie. Minimálna doba trvania zamestnania potrebná na to, aby zamestnávateľ začal prispievať zamestnancovi na doplnkové dôchodkové sporenie sa preto ustanovuje maximálne na jeden rok. Zamestnávateľ má naďalej možnosť prispievať zamestnancovi od prvého dňa zamestnania, resp. stanoviť si čakacie obdobie kratšie, napr. v dĺžke skúšobnej doby.

K bodom 5, 6, 12 a 92 [§ 4a, § 5 ods. 1 písm. a), § 6ga, § 66 ods. 3 a 4]
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 6 bod 7 smernice (EÚ) 2016/2341 a legislatívno-technickú úpravu definície účastníckej zmluvy.
Upravuje sa pojem zavedený v doterajšom znení zákona (záujemca o doplnkové dôchodkové sporenie sa nahrádza pojmom potenciálny účastník) a zavádza sa pojem pre fyzickú osobu, ktorá nie je potenciálny účastník podľa tohto zákona a ktorá je oprávnená sa zapojiť do dôchodkového plánu (potenciálny člen).

K bodom 7, 8, 9 a 80 [§ 5 ods. 1 písm. b), § 5 ods. 2, § 5 ods. 3, § 57 ods. 8 až 10]
	Ide o vecnú zmenu a o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 41 ods. 3 smernice (EÚ) 2016/2341.
	Pre zamestnávateľa sa ustanovuje povinnosť určiť zamestnancovi – rizikárovi doplnkovú dôchodkovú spoločnosť v prípade, že zamestnanec, ktorý vykonáva rizikovú prácu neuzatvorí účastnícku zmluvu v lehote podľa zákona. Zamestnanec vykonávajúci rizikové práce sa stane účastníkom dňom doručenia písomného oznámenia o určení doplnkovej dôchodkovej spoločnosti zamestnávateľom. Súčasťou oznámenia zamestnávateľa budú najmä osobné údaje zamestnanca – rizikára, ako aj názov príspevkového doplnkového dôchodkového fondu, ktorý zamestnávateľ určil. Takýto zamestnanec – rizikár sa bude považovať za účastníka, ktorý uzatvoril účastnícku zmluvu (rozširuje sa aj okruh účastníkov). Na ďalšie úkony súvisiace s účastníckou zmluvou sa bude určenie doplnkovej dôchodkovej spoločnosti zamestnávateľom považovať za uzatvorenie účastníckej zmluvy. Zamestnanec – rizikár neskôr bude môcť proaktívne pristúpiť k zmene doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, prípadne doplnkového dôchodkového fondu.
	Zamestnanci, ktorí vykonávajú práce zaradené do kategórie 3 a 4, taneční umelci a hráči na dychový nástroj, ktorí neuzatvorili účastnícku zmluvu a ktorým doplnkovú dôchodkovú spoločnosť určil zamestnávateľ, budú o skutočnosti, že sa stali účastníkmi systému doplnkového dôchodkového sporenia, informovaní zo strany doplnkovej dôchodkovej spoločnosti. Prebratím príslušných ustanovení smernice budú takíto účastníci primárne informovaní o doplnkovom dôchodkovom fonde, ktorý im určil zamestnávateľ ako aj o podmienkach vyplácania dávok.
K bodu 10 (§ 5a)
	Definuje sa osobitné postavenie účastníka, ktorý skončí vykonávanie zárobkovej činnosti na Slovensku a odchádza vykonávať zárobkovú činnosť do iného členského štátu Európskej únie. Nároky tohto účastníka v systéme doplnkového dôchodkového sporenia ostanú zachované a bude mať možnosť požiadať o prevod sumy zodpovedajúcej aktuálnej hodnote osobného účtu účastníka z doplnkovej dôchodkovej spoločnosti do zamestnaneckej dôchodkovej spoločnosti v členskom štáte, v ktorom aktuálne vykonáva (odchádza vykonávať) zárobkovú činnosť (nová úprava v § 64b).

K bodu 11 (§ 6c)
	Z dôvodu transpozície čl. 12 smernice (EÚ) 2016/2341a prebratia ustanovení o vykonaní a podmienkach cezhraničného prevodu v novom § 37d zákona sa rozširuje definícia zamestnávateľa hostiteľského členského štátu. Zamestnávateľom hostiteľského členského štátu bude aj taký zamestnávateľ, ktorý platí príspevky zamestnaneckej dôchodkovej spoločnosti, ktorá plánuje previesť majetok (resp. jeho časť) členov a poberateľov dávok do doplnkovej dôchodkovej spoločnosti.

K bodu 13 (§ 6j, § 6k) 
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 6 ods. 18 smernice (EÚ) 2016/2341.
	Zavádza sa pojem kľúčová funkcia, ktorou bude označovaná funkcia vnútorného auditu, funkcia vnútornej kontroly a funkcia riadenia rizík. Ide o dôležité kompetencie v rámci systému organizácie a riadenia doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, pri ktorých je potrebné osobitne v zákone ustanoviť zodpovednosť za vykonávanie úloh v rámci týchto  kompetencií, ich nezávislosť ale aj požiadavky na odbornú spôsobilosť osôb zodpovedných za vykonávanie týchto funkcií. Nakoľko zákon už podrobnú úpravu a rozsah právomocí a zodpovedností pre funkciu riadenia rizík obsahuje, dopĺňa sa len požiadavka smernice na ustanovenie funkcie vnútorného auditu, ktorú doteraz doplnková dôchodková spoločnosť vykonávať nemusela. Nad rámec smernice, avšak s ohľadom na jej význam pre organizáciu a riadenie doplnkovej dôchodkovej spoločnosti ako štandardnej finančnej inštitúcie, sa ako kľúčová funkcia bude označovať aj vnútorná kontrola.
	Zároveň sa navrhuje presunutie časti existujúceho ustanovenia definujúceho finančnú inštitúciu (pôvodný § 29 ods. 4). Ďalej, keďže podľa zákona č. 203/2011 Z. z. o kolektívnom investovaní v znení neskorších predpisov nie je potrebné ďalej členiť zahraničnú správcovskú spoločnosť, pretože zahraničná správcovská spoločnosť so sídlom na území členského štátu spadá pod zahraničnú správcovskú spoločnosť, vypúšťa sa pojem zahraničná správcovská spoločnosť so sídlom na území členského štátu a navrhuje sa doplniť samosprávny investičný fond z dôvodu, že ide o subjekt kolektívneho investovania s právnou subjektivitou (nejde o správcovskú spoločnosť). Podľa zákona č. 39/2015 Z. z. o poisťovníctve v znení neskorších predpisov sa finančnou inštitúciou s právnou subjektivitou v sektore poistenia rozumie aj poisťovňa z iného členského štátu, zahraničná poisťovňa a zaisťovňa z iného členského štátu. Zahraničného centrálneho depozitára je potrebné doplniť z dôvodu úpravy zákona č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch a investičných službách zákonom č. 292/2016 Z. z. (implementácia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 909/2014 z 23. júla 2014 o zlepšení vyrovnania transakcií s cennými papiermi v Európskej únii, centrálnych depozitároch cenných papierov).

K bodom 14 a 16 [§ 15 písm. b) a § 16a]
	V systéme doplnkového dôchodkového sporenia sa zavádza nová dávka – doplnkový predčasný starobný dôchodok alebo tzv. preddôchodok. Účastník bude môcť začať poberať preddôchodok dovŕšením veku, ktorý je maximálne o 5 rokov nižší ako aktuálny dôchodkový vek (v roku 2017 62 rokov a 76 dní, v roku 2018 62 rokov a 139 dní). Preddôchodok bude doplnková dôchodková spoločnosť vyplácať v mesačných splátkach.
	Poberatelia preddôchodku by mali dosiahnuť takú úroveň príjmu, ktorá by počas obdobia pred dosiahnutím dôchodkového veku eliminovala potrebu čerpania dávok v hmotnej núdzi. Z uvedeného dôvodu sa ako ďalšia podmienka ustanovuje, aby v čase podania žiadosti o vyplácanie preddôchodku, minimálna výška mesačnej splátky preddôchodku bola na úrovni, ktorá zodpovedá sume minimálneho dôchodku pre poistenca s 30 rokmi dôchodkového poistenia podľa zákona o sociálnom poistení, čo je aktuálne 271,3 eur. 
	Z dôvodu zníženia rizika, kedy by vyplácaním preddôchodku mohlo u účastníkov s vysokou nasporenou sumou, resp. u tých, ktorí budú aj v čase poberania preddôchodku zamestnaní a na takúto dávku nebudú vyslovene odkázaní, dôjsť k vyčerpaniu nasporenej sumy ešte pred skutočným odchodom do dôchodku, bude ustanovená aj maximálna výška mesačnej splátky preddôchodku, a to na úrovni maximálnej sumy dávky v nezamestnanosti, teda aktuálne 929,5 eur. Aj táto podmienka sa testuje iba v čase podania žiadosti o vyplácanie preddôchodku.
	Popri ustanovení minimálnej a maximálnej výšky mesačnej dávky, bude podmienkou aj to, aby v čase podania žiadosti o vyplácanie preddôchodku nasporená suma na osobnom účte účastníka postačovala na vyplácanie preddôchodku najmenej do dovŕšenia dôchodkového veku, t.j. až počas 5 rokov v prípade účastníka, ktorý by požiadal v najskoršom možnom termíne. Výnimka je ustanovená iba pre účastníkov, ktorí sú v zásade na čerpanie súkromných úspor odkázaní, a je predpoklad, že ostatné zdroje už dočerpali, prácu si nájsť nevedia a sú evidovaní na úrade práce. V takomto prípade sa požiadavka zmierňuje a postačuje, aby nasporená suma na osobnom účte účastníka v čase podania žiadosti o vyplácanie preddôchodku vystačila na obdobie do veku potrebného na získanie nároku na predčasný starobný dôchodok tak, aby po skončení poberania preddôchodku nedošlo k vzniku obdobia bez príjmu resp. dôchodku. Avšak vzhľadom na to, že dôchodkový vek je veličina, ktorá sa bude neustále meniť (zvyšovať) a nie je možné ju predpovedať na viac ako jeden rok dopredu, môže každému účastníkovi vzniknúť tzv. nepokryté obdobie (kedy už bude mať vyčerpaný osobný účet a ešte mu nevznikne nárok na predčasný starobný dôchodok), v ktorom by mohol byť bez príjmu (nemá nárok ani na dávku v nezamestnanosti) a na jeden, či dva mesiace padnúť do hmotnej núdze. Z uvedeného dôvodu sa dĺžka obdobia, na ktoré mu musí nasporená suma postačovať, bude upravovať. Za každých začatých 12 mesiacov poberania preddôchodku sa pripočítajú 3 mesiace, čím sa riziko vzniku tzv. nepokrytých období eliminuje.
	Nakoľko doplnková dôchodková spoločnosť po podaní žiadosti o vyplácanie preddôchodku prevedie sumu určenú na vyplácanie preddôchodku na doplnkové dôchodkové jednotky, ktoré následne rozdelí na potrebný počet mesiacov, počas ktorých sa bude preddôchodok vyplácať, suma mesačnej splátky preddôchodku sa bude meniť, a to v závislosti od vývoja aktuálnej hodnoty doplnkovej dôchodkovej jednotky (t. j. môže byť nižšia alebo vyššia ako v čase podania žiadosti). Rovnako bude mesačnú splátku preddôchodku znižovať aj daň. V návrhu zákona sa preto ustanovuje, že sumu preddôchodku možno zmeniť v dôsledku zmien hodnoty doplnkovej dôchodkovej jednotky a plnenia daňovej povinnosti doplnkovej dôchodkovej spoločnosti (daň vyberaná zrážkou).
	Keďže by nemalo byť účelom preddôchodku vyčerpať súkromné úspory v období, počas ktorého je účastník zabezpečený (aj) z iného príjmu (poberateľ preddôchodku pracuje na čiastočný pracovný úväzok alebo začal znovu pracovať), bude možné na zakúpenie preddôchodku použiť len časť nasporenej sumy, resp. vyplácanie preddôchodku prerušiť. V poberaní preddôchodku bude môcť účastník kedykoľvek pokračovať, a to za podmienok, ktoré si pôvodne dohodol, resp. časť nasporenej sumy, ktorú nespotreboval (neurčil) na výplatu preddôchodku, si bude môcť dočerpať ako inú dávku z doplnkového dôchodkového sporenia, a to po splnení podmienok na jej vyplácanie. V prípade, ak účastník prerušil vyplácanie preddôchodku, počas tohto prerušenia splnil podmienky ustanovené v § 16 ods. 1, t.j. začal poberať starobný dôchodok, predčasný starobný dôchodok alebo dosiahol dôchodkový vek, bude môcť vyplácanie preddôchodku skončiť.

K bodu 15 [§ 16 ods. 1 písm. c)]
	Účastník, ktorý požiada doplnkovú dôchodkovú spoločnosť o vyplácanie doplnkového starobného dôchodku a nevznikol mu nárok na výplatu starobného dôchodku resp. predčasného starobného dôchodku z I. piliera bude môcť poberať dávku z doplnkového dôchodkového sporenia až po dovŕšení dôchodkového veku určeného v súlade so zákonom o sociálnom poistení. Spôsob určovania dôchodkového veku sa od 1. januára 2017 zmenil a dôchodkový vek sa každoročne predlžuje o počet dní, ktoré určí ministerstvo, a to v závislosti od dynamiky vývoja strednej dĺžky života spoločnej pre mužov a ženy. Nakoľko nároky poistenca na starobný dôchodok a predčasný starobný dôchodok sa odvíjajú aj od dovŕšenia dôchodkového veku, ktorý sa bude každoročne zvyšovať, bolo potrebné pristúpiť k úprave podmienok aj v systéme doplnkového dôchodkového sporenia tak, aby reflektovali zmeny v základnom dôchodkovom pilieri a nevznikali neodôvodnené rozdiely. Zmenu tejto podmienky bolo potrebné uskutočniť aj v kontexte zavedenia novej dávky – doplnkového predčasného starobného dôchodku ako aj zmien vo výplatnej fáze, ktoré sú naviazané na dosiahnutie aktuálneho dôchodkového veku platného pre daný kalendárny rok.

K bodu 17 [§ 18 ods. 1 písm. a)]
	Ide o vecnú zmenu zákona, vyplývajúcu z aplikačnej praxe, na základe ktorej bude mať nárok na jednorazové vyrovnanie aj taký účastník, u ktorého sa preukáže miera poklesu vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 %, ale všetky podmienky nároku na vyplácanie invalidného dôchodku podľa osobitného predpisu nesplnil (napríklad minimálny počet rokov dôchodkového poistenia). Umožní sa tak prístup k jednorazovému vyrovnaniu aj osobám s mierou poklesu vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 70 %, ktorým nebol priznaný invalidný dôchodok zo systému sociálneho poistenia. 

K bodom 18 až 20 a 22 (§ 18 ods. 6, § 19 ods. 1, § 20 ods. 1 a § 21)
	Ide o legislatívno-technickú úpravu ustanovení. K existujúcim dávkam sa v súvislosti so zavedením novej dávky – doplnkového predčasného starobného dôchodku pridáva aj táto nová dávka. Vecný obsah uvedených ustanovení zostáva zachovaný.

K bodu 21 [§ 20 ods. 4 písm. c)]
	V nadväznosti na zavedenie novej dávky – doplnkového predčasného starobného dôchodku bolo potrebné v žiadosti o výplatu dávok upraviť jej náležitosti, a to práve v prípade, ak účastník žiada o výplatu tzv. preddôchodku. Nakoľko v podmienkach poberania preddôchodku je stanovená minimálna aj maximálna výška mesačnej splátky, účastník si v žiadosti určí, počas akého obdobia, chce preddôchodok poberať. Rovnako, ak bude mať na osobnom účte dostatočne vysokú nasporenú sumu, bude sa môcť rozhodnúť, že na zakúpenie preddôchodku ju nepoužije celú, ale len jej časť a tú potom uvedie v žiadosti. Keďže poberateľ preddôchodku bude na účely verejného zdravotného poistenia poistencom štátu, bude potrebné, aby v žiadosti o výplatu preddôchodku uviedol aj názov zdravotnej poisťovne.

K bodu 23 [§ 22 ods. 2 písm. c) trinásty bod]
	Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti s úpravou ustanovení o vnútornej kontrole v § 29.

K bodu 24 [§ 22 ods. 2 písm. c)]
	V súvislosti s transpozíciou článku 26 smernice (EÚ) 2016/2341 a zavedením novej funkcie – vnútorného auditu, sa v novom bode 16 v rámci správy doplnkového dôchodkového fondu uvádza ako nová činnosť, ktorú doplnková dôchodková spoločnosť musí zabezpečiť, aj funkcia vnútorného auditu. 

K bodom 25, 28, 29, 33 a 37 [§ 23 ods. 1 písm. d), § 23 ods. 3 písm. d), § 23 ods. 10, § 26 ods. 1 písm. c), § 27 ods. 1 písm. b)]
	Ide o legislatívno-technické úpravy v súvislosti s transpozíciou článku 6 ods. 18 smernice (EÚ) 2016/2341.
	Z dôvodu ustanovenia novej funkcie v systéme organizácie a riadenia (vnútorný audit) ako aj zadefinovania pojmu kľúčová funkcia a potreby ustanovenia osobitných požiadaviek kladených na osoby, ktoré kľúčové funkcie vykonávajú sa vypustila poznámka pod čiarou, ktorou sa tento zákon pri odbornej spôsobilosti odkazoval na zákon o starobnom dôchodkovom sporení. Odborná spôsobilosť bude novo ustanovená v § 23 odseku 10. Požiadavky na odbornú spôsobilosť zostávajú zachované, zmierňuje sa iba požiadavka kladená na osobu zodpovednú za výkon funkcie vnútornej kontroly. Nakoľko podľa nového znenia § 28 a § 29 (novelizačný bod 38 a 40) už výkon vnútornej kontroly nebude musieť zabezpečovať vedúci zamestnanec (v zmysle jej výkonu ako riadiacej funkcie) vypúšťa sa požiadavka na získanie trojročnej praxe v riadiacej funkcii. Podmienky pre odbornú spôsobilosť osoby zodpovednej za výkon funkcie vnútorného auditu, ktorá rovnako nie je definovaná ako riadiaca pozícia, sa ustanovujú na úrovni osoby zodpovednej za výkon funkcie vnútornej kontroly.

K bodom 26 [§ 23 ods. 1 písm. g)]
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 6 bod 10 a článkom 9 ods. 1 smernice (EÚ) 2016/2341.
	Na základe požiadavky smernice sa povolenie na vznik a činnosť (resp. registrácia a autorizácia) zamestnaneckej dôchodkovej spoločnosti a doplnkovej dôchodkovej spoločnosti viaže na miesto, kde sa nachádza ústredie, teda miesto, kde sa strategické rozhodnutia zamestnaneckej dôchodkovej spoločnosti alebo doplnkovej dôchodkovej spoločnosti v skutočnosti prijímajú. 

K bodu 27 [§ 23 ods. 1 písm. q) až s)]
	Ide o legislatívno-technickú úpravu a presunutie existujúcich ustanovení. Odborná spôsobilosť zamestnanca prichádzajúceho do styku s neprofesionálnym klientom ako jedna z podmienok, ktorá musí byť preukázaná na udelenie povolenia na vznik a činnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, bude naďalej overovaná postupom v zmysle zákona č. 186/2009 Z. z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve a o zmene a doplnení niektorých zákonov.  

K bodu 31 (Poznámka pod čiarou k odkazu 20) 
Ide o legislatívno-technickú úpravu. 

K bodom 32, 47, 48 (§ 26 ods. 1 písm. a), § 36 ods. 2, § 36 ods. 4)  
	Ide o vecnú zmenu, ktorou sa upravuje nadobúdanie kvalifikovaných podielov a percentuálne hranice podielu na základnom imaní doplnkovej dôchodkovej spoločnosti alebo na hlasovacích právach v doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, na ktorých prekročenie bude doplnková dôchodková spoločnosť potrebovať predchádzajúci súhlas Národnej banky Slovenska. Táto zmena vyplýva z aplikačnej praxe a potreby zosúladenia a zjednotenia úpravy nadobúdania kvalifikovaných podielov v rámci celého finančného sektora.                  V súvislosti s úpravou percentuálnych hraníc v rámci predchádzajúceho súhlasu došlo             k zosúladeniu týchto hraníc aj v rámci ustanovení upravujúcich oznamovaciu povinnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti voči Národnej banke Slovenska. Navrhovaná úprava sa efektívne uplatňuje aj v sektore kolektívneho investovania. Z dôvodu zosúladenia úpravy nadobúdania kvalifikovaných podielov sa navrhuje upraviť aj odkaz v poznámke pod čiarou na zákon č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, a to na definíciu konania v zhode tak, aby odkaz na príslušnú definíciu konania v zhode pri úprave nadobúdania kvalifikovaných podielov bol v rámci celého finančného sektora rovnaký a aby nedochádzalo k odlišnému uplatňovaniu a vykladaniu jednotlivých zákonných ustanovení.

K bodu 30 (§ 23 ods. 12)
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 22 ods. 4 a 5 smernice (EÚ) 2016/2341.
	Zmena sa týka osôb, ktoré v konaní pred Národnou bankou Slovenska musia preukazovať bezúhonnosť. Prebratím uvedených ustanovení smernice sa osobám, ktoré nevedia v mieste svojho trvalého pobytu získať výpis z registra trestov alebo obdobný dokument z dôvodu, že tieto štáty takéto dokumenty nevydávajú, umožní nahradiť relevantné dokumenty čestným vyhlásením. Nakoľko uvedená zmena nadväzuje na podmienky, ktoré sú uvedené v inom právnom predpise, z dôvodu zachovania prehľadnosti ustanovenia sa vypustila poznámka pod čiarou, ktorou sa tento zákon pri bezúhonnosti odkazoval na zákon o starobnom dôchodkovom sporení a základné podmienky sa preniesli do tohto zákona.

K bodom 34 až 36 [§ 26 ods. 1 písm. m), § 26 ods. 2 písm. m) a § 26 ods. 4 písm. b)]
	V nadväznosti na transpozíciu článku 12 smernice (EÚ) 2016/2341 sa zavádza nový typ predchádzajúceho súhlasu Národnej banky Slovenska. Orgán dohľadu má povinnosť preskúmať splnenie podmienok na vykonanie cezhraničného prevodu do doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, pričom doplnková dôchodková spoločnosť nebude môcť uskutočniť cezhraničný prevod bez predchádzajúceho súhlasu Národnej banky Slovenska.

K bodu 38 (§ 28)
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 21, 24 ods. 5 a 6 a 28 smernice (EÚ) 2016/2341.
	V súlade s požiadavkami smernice zmeny a doplnenia v § 28 smerujú primárne k tomu, aby sa primerane veľkosti, povahe, rozsahu a zložitosti činností doplnkovej dôchodkovej spoločnosti dosiahlo zlepšenie organizácie a riadenia doplnkovej dôchodkovej spoločnosti. V kontexte uvedeného sa preto ustanovuje povinnosť upraviť v rámci organizačnej štruktúry a stanov aj postavenie a vzťahy osôb zodpovedných za výkon kľúčových funkcií ako aj ich informačné povinnosti voči predstavenstvu a dozornej rade doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, resp. v prípade ich nečinnosti aj oznamovacia povinnosť voči Národnej banke Slovenska (odseky 1, 2, 13 a 14).
	Systém organizácie a riadenia bude podliehať pravidelným kontrolám, na všetkých úrovniach riadenia bude musieť byť zavedený účinný systém odovzdávania informácií a všetky interné predpisy bude musieť doplnková dôchodková spoločnosť preskúmavať a upravovať minimálne raz za tri roky, pričom budú podliehať schváleniu predstavenstvom alebo dozornou radou (odseky 1 a 8). 
	Z dôvodu potreby zabezpečenia nepretržitosti výkonu činnosti doplnkovej dôchodkovej spoločnosti a poskytovania jej služieb bude doplnková dôchodková spoločnosť musieť vypracovať záložný plán, v ktorom bude podrobne uvedené, ako sa budú uchovávať základné údaje a funkcie v prípade neočakávanej udalosti. Záložný plán bude obsahovať aj informácie o tom, ako sa vykoná obnova týchto údajov a funkcií tak, aby bolo zabezpečené neprerušené poskytovanie služieb účastníkom a poberateľom dávok ale aj výkon činností doplnkovej dôchodkovej spoločnosti spojených so správou majetku v doplnkových dôchodkových fondoch (odsek 3).
	Nakoľko zodpovedné investovanie zohráva čoraz významnejšiu úlohu pri investičných rozhodnutiach správcov, aj doplnková dôchodková spoločnosť môže v rámci vlastnej investičnej politiky, resp. investovania majetku v doplnkových dôchodkových fondoch, posúdiť environmentálne, sociálne faktory a faktory organizácie a riadenia (odsek 7). Doplnková dôchodková spoločnosť môže rozhodnúť, že environmentálne, sociálne faktory a faktory organizácie a riadenia sa v jej investičnej politike nezohľadňujú, resp. že náklady na systém monitorovania relevantnosti a závažnosti takýchto faktorov a ich zohľadňovanie nie sú primerané veľkosti, povahe, rozsahu a zložitosti jej činností.
	Doplnková dôchodková spoločnosť bude mať povinnosť v rámci systému riadenia rizík osobitne vykonať a zdokumentovať hodnotenie rizík, ktorým je alebo by mohla byť vystavená (tak v krátkodobom ako aj dlhodobom horizonte), ak by tieto riziká mohli mať vplyv na jej schopnosť plniť si povinnosti voči účastníkom alebo poberateľom dávok. Takéto vlastné posúdenie rizík bude musieť vykonať aspoň každé tri roky, resp. ak sa významne zmení rizikový profil doplnkového dôchodkového fondu. V prípade, ak by sa zásadným spôsobom zmenil rizikový profil dôchodkového fondu, resp. pôsobením vonkajších faktorov by mohlo dôjsť k významnému zvýšenia rizika v doplnkovom dôchodkovom fonde a mohlo by dôjsť k ohrozeniu finančného zdravia doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, je potrebné zohľadniť aj tejto vplyv. Toto posúdenie rizík bude k dispozícií Národnej banke Slovenska pre účely vykonávania dohľadu (odseky 4, 5 a 6).

K bodu 39 (Poznámka pod čiarou k odkazu 24aa, 24ab, 24ac)
	Ide o legislatívno-technickú úpravu.
 
K bodu 40 (§ 29)
	Ide o legislatívno-technickú úpravu a transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 21 ods. 4 a článkom 24 ods. 2 smernice (EÚ) 2016/2341.
	V súvislosti s prebratím právnej úpravy zo smernice (EÚ) 2016/2341, ktorá požaduje ustanovenie (novej) funkcie vnútorného auditu a zadefinovaním okruhu funkcií, ktoré budú považované za kľúčové, bolo potrebné pristúpiť aj k úprave existujúcich ustanovení o vnútornej kontrole v doplnkovej dôchodkovej spoločnosti. Viaceré zmeny majú len legislatívno-technický charakter (napr. pojem vedúci zamestnanec riadiaci útvar vnútornej kontroly sa nahrádza pojmom osoba zodpovedná za výkon funkcie vnútornej kontroly). Vecné zmeny súvisia so zadefinovaním systému vnútornej kontroly, ktorá bude, okrem už existujúcej funkcie dodržiavania, musieť mať vzhľadom na požiadavky smernice zadefinovaný aj celkový rámec vnútornej kontroly a kontrolu procesov a postupov na oznamovanie informácií na všetkých úrovniach riadenia.

K bodu 41 [§ 29a ods. 4 písm. f)]
	Ide o legislatívno-technickú úpravu.

K bodu 42 [§ 29a ods. 4 písm. g)]
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 25 ods. 2 písm. g) smernice (EÚ) 2016/2341.
	Zodpovedné investovanie zohráva čoraz významnejšiu úlohu pri investičných rozhodnutiach správcov, čo by malo byť primerane premietnuté aj do systému riadenia rizík. 

K bodu 43 (§ 29b)
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 26 a článkom 24 ods. 2 smernice (EÚ) 2016/2341.
	V rámci organizácie a riadenia doplnkovej dôchodkovej spoločnosti sa zavádza nová funkcia vnútorného auditu. Doplnková dôchodková spoločnosť bude musieť zabezpečiť, aby výkon tejto funkcie bol nezávislý od výkonu ostatných činností a ako jedinú kľúčovú funkciu ju nebude možné kumulovať s inými funkciami (vrátane vnútornej kontroly a riadenia rizík). Vnútorný audit je primárne zodpovedný za preverovanie primeranosti a účinnosti vnútornej kontroly, efektívnosť systému organizácie a riadenia ako aj výkonu zverených činností. Rovnako sa zavádza povinnosť zabezpečenia prístupu k informáciám a oznamovacia povinnosť voči predstavenstvu, dozornej rade a depozitárovi doplnkovej dôchodkovej spoločnosti.

K bodu 44 (§ 32 ods. 17)
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 24 ods. 3 smernice (EÚ) 2016/2341.
	Nové ustanovenie zavádza povinnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti predchádzať konfliktom záujmov, ktoré by mohli vzniknúť, ak by osoba vykonávajúca kľúčovú funkciu v doplnkovej dôchodkovej spoločnosti vykonávala obdobnú funkciu u zamestnávateľa, ktorý platí príspevky účastníkom v tejto doplnkovej dôchodkovej spoločnosti. Smernica v princípe takúto kumuláciu zakazuje, ak však doplnková dôchodková spoločnosť  bude mať vytvorený systém na predchádzanie konfliktu záujmov a na jeho riešenie, bude môcť kľúčovú funkciu vykonávať rovnaká osoba alebo útvar ako u zamestnávateľa.

K bodu 45 (§ 32b)
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 24 ods. 3 smernice (EÚ) 2016/2341.
	Politiky odmeňovania, ktoré nadmerne podnecujú rizikové správanie, môžu narušiť správne a účinné riadenie rizík v doplnkovej dôchodkovej spoločnosti. Prebraním uvedeného článku smernice sa tak aj v sektore doplnkového dôchodkového sporenia začnú uplatňovať zásady a požiadavky na vytvorenie, dodržiavanie, aktualizovanie a zverejňovanie politík odmeňovania, ktoré sa vzťahujú aj na iné finančné inštitúcie. Doplnková dôchodková spoločnosť vnútorným aktom riadenia ustanoví, okrem iného, formy peňažného a nepeňažného plnenia, na ktoré sa budú zásady odmeňovania osôb uplatňovať, či je hodnotenie a odmeňovanie osôb založené na plnení cieľov alebo závislé od výkonnosti, ďalej pevnú a pohyblivú zložku v odmeňovaní, pravidlá pre odkladanie pohyblivej zložky odmeny, a to aj v závislosti od investičného horizontu a rizík, ktorým je doplnková dôchodková spoločnosť resp. doplnkový dôchodkový fond v dôsledku konania zodpovedných osôb vystavená a pod. Informácie týkajúce sa zásad odmeňovania zverejní doplnková dôchodková spoločnosť minimálne v rozsahu podľa zákona. Uvedú sa teda zamestnanci (pozície), na ktorých sa politika odmeňovania vzťahuje, že má odmena zamestnancov tzv. pevnú zložku (mzda zamestnanca) a pohyblivú zložku, na ktorú sa zásady odmeňovania vzťahujú a že ich poskytovanie je viazané na výsledky hodnotenia výkonnosti resp. na plnenie cieľov súvisiacich s výkonom funkcií zamestnancov.

K bodu 46 (§ 34 ods. 1)
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 19 ods. 1 písm. a) smernice (EÚ) 2016/2341.
	Vzhľadom na dlhodobý charakter doplnkového dôchodkového sporenia sa na základe požiadavky smernice dopĺňa požiadavka, aby doplnková dôchodková spoločnosť pri správe doplnkového dôchodkového fondu vykonávala svoju činnosť v najlepšom záujme účastníkov a poberateľov dávok, ktorým by malo byť najmä dlhodobé zhodnocovanie ich úspor.

K bodu 49 (§ 37 ods. 1)
	Ide o transpozičnú zmenu. V súvislosti s prebraním článku 26 smernice (EÚ) 2016/2341 (funkcia vnútorného auditu) využíva Slovenská republika možnosť ustanovenú v článku 31 ods. 1 smernice (EÚ) 2016/2341 a teda funkciu vnútorného auditu nebude môcť doplnková dôchodková spoločnosť zveriť.

K bodu 50 [§ 37 ods. 2 písm. i)]
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 31 ods. 3 písm. b) smernice (EÚ) 2016/2341.
	Medzi podmienky, za ktorých možno zveriť výkon činností spojených so správou dôchodkových fondov sa dopĺňa požiadavka na sledovanie úrovne operačného rizika pri zverení činnosti a nemožnosť zveriť výkon činnosti v prípade, že by to viedlo k jeho nadmernému zvýšeniu.

K bodom 51 a 58 [§ 37a ods. 2 a § 37b ods. 2 písm. b)]
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 11 ods. 6 smernice (EÚ) 2016/2341.
	Smernica rozširuje informačné povinnosti inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia aj na potenciálnych členov. Z uvedeného dôvodu bude musieť doplnková dôchodková spoločnosť vykonávajúca činnosť na území hostiteľského členského štátu vykonávať aj túto činnosť v súlade s predpismi hostiteľského členského štátu vzťahujúcimi sa na potenciálnych členov (resp. zamestnanecká dôchodková spoločnosť na území Slovenskej republiky v súlade s predpismi Slovenskej republiky vzťahujúcimi sa na potenciálnych účastníkov). 

K bodom 52 a 53 (§ 37a ods. 3, § 37a ods. 4)
	Účelom navrhovaných úprav je aby Národná banka Slovenska vydávala rozhodnutie iba v prípade, že nepovažuje organizačné, vecné a personálne predpoklady, rozsah činností a finančnú situáciu doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, ktorá má zámer vykonávať činnosť na území hostiteľského členského štátu, za primerané. Doplnková dôchodková spoločnosť, ktorá plánuje vykonávať cezhraničnú činnosť na území hostiteľského členského štátu už má udelené povolenie na vznik a činnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, pričom toto povolenie udelené príslušným orgánom dohľadu domovského členského štátu je platné v celej EÚ. V prípade, že bude Národná banka Slovenska rozhodovať v konaní, že doplnková dôchodková spoločnosť môže vykonávať cezhraničnú činnosť na území hostiteľského členského štátu, bude dochádzať k porušovaniu princípu tzv. jednotného európskeho pasu. Doplnková dôchodková spoločnosť bude opätovne udeľovať povolenie na činnosti, ktoré už má raz povolené a ktoré sú predmetom slobodného poskytovania služieb v rámci EÚ. Uvedenú zmenu navrhujeme tiež z dôvodu zachovania jednotného postupu v rámci iných sektorov finančného trhu. Národná banka Slovenska v rámci jednotlivých sektorov finančného trhu nevedie konanie, ktorého výsledkom by bolo povolenie na vykonávanie cezhraničnej činnosti dohliadaným subjektom, predmetné činnosti sa iba notifikujú príslušným orgánom dohľadu hostiteľských členských štátov.

K bodom 54 a 56 (§ 37a ods. 5 prvá veta a § 37a ods. 8)
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 11 ods. 6 a 7 smernice (EÚ) 2016/2341.
	Precizuje sa obsah oznámenia Národnej banky Slovenska, ktoré má zaslať doplnkovej dôchodkovej spoločnosti. Obsahom oznámenia sú predpisy sociálneho práva a pracovného práva, ktoré upravujú zamestnanecké dôchodkové zabezpečenie na území hostiteľského členského štátu, a predpisy hostiteľského členského štátu, ktoré upravujú informačnú povinnosť voči potenciálnym členom, členom a poberateľom dôchodkových dávok na území hostiteľského členského štátu. Obdobne bude Národná banka Slovenska doplnkovú dôchodkovú spoločnosť informovať o zmenách v týchto predpisoch.

K bodom 55, 57 a 60 (§ 37a ods. 5 druhá veta, § 37b ods. 2 úvodná veta a § 37b ods. 5)
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 11 ods. 7 smernice (EÚ) 2016/2341.
	Skracuje sa lehota pre Národnú banku Slovenska (resp. príslušný orgán hostiteľského členského štátu), v rámci ktorej má dôjsť k informovaniu príslušného orgánu hostiteľského členského štátu (resp. Národnej banky Slovenska) o predpisoch sociálneho práva a pracovného práva a predpisoch, ktoré upravujú informačnú povinnosť voči potenciálnym členom, členom a poberateľom dôchodkových dávok z dôvodu urýchlenia možnosti začatia výkonu cezhraničnej činnosti v súlade s požiadavkami hostiteľského členského štátu. 

K bodu 59 (§ 37b ods. 4)
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 33 ods. 1 smernice (EÚ) 2016/2341.
Podľa platnej právnej úpravy doplnková dôchodková spoločnosť musí zveriť majetok v doplnkových dôchodkových fondoch depozitárovi. Uvedené ustanovenie smernice v takomto prípade umožňuje členskému štátu ustanoviť rovnakú požiadavku aj na zamestnaneckú dôchodkovú spoločnosť, ktorá bude vykonávať cezhraničnú činnosť na jeho území. Túto možnosť Slovenská republika využila a tak v záujme zabezpečenia rovnakých pravidiel na výkon činnosti v oblasti, ktorá je upravená smernicou ako aj v záujme ochrany práv a záujmov účastníkov, bude musieť zamestnanecká dôchodková spoločnosť, ktorá bude vykonávať cezhraničnú činnosť na území Slovenskej republiky, zveriť majetok depozitárovi a to aj v prípade, ak podľa práva jej domovského členského štátu depozitára vymenovať nemusí. 

K bodom 61 a 101 (§ 37b ods. 7 a § 70a ods. 1)
	Ide o legislatívno-technickú zmenu. Presun ustanovenia z § 70a ods. 1 do ustanovení, s ktorými vecne a obsahovo súvisí. 

K bodu 62 (§ 37c a 37d)
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 12 smernice (EÚ) 2016/2341.
	Odstránenie prekážok pri budovaní vnútorného trhu zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia organizovaného na úrovni Európskej únie by malo mať pozitívny vplyv tak na zamestnávateľov, ako aj ich zamestnancov, a to bez ohľadu na to, kde pracujú a podporiť tak hospodársky rast a vytváranie pracovných miest a prispievať k riešeniu problému starnutia spoločnosti. V záujme uľahčenia organizácie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia sa preto v zákone ustanovuje možnosť cezhranične previesť majetok doplnkového dôchodkového fondu alebo jeho časti do zamestnaneckej dôchodkovej spoločnosti (resp. dôchodkového plánu alebo jeho časti do doplnkovej dôchodkovej spoločnosti). Cezhraničný prevod medzi zamestnaneckou dôchodkovou spoločnosťou a doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou i bude podliehať predchádzajúcemu súhlasu Národnej banky Slovenska (resp. v prípade opačného postupu príslušného orgánu domovského členského štátu). Prevod môže iniciovať samotná doplnková dôchodková spoločnosť, resp. zamestnanecká dôchodková spoločnosť z hostiteľského členského štátu, resp. po dohode s doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou aj zamestnávatelia, prípadne skupina zamestnancov - účastníkov, ktorí majú uzatvorené účastnícke zmluvy v tejto doplnkovej dôchodkovej spoločnosti. Predpokladom pre realizáciu cezhraničného prevodu by tak malo byť dosiahnutie konsenzu medzi všetkými stranami dotknutými cezhraničným prevodom. Smernica však výslovne požaduje, aby cezhraničný prevod ako aj podmienky prevodu boli vopred schválené iba väčšinou dotknutých účastníkov a poberateľov dávok, teda skupinou klientov, ktorých majetok, resp. záväzky sa budú skutočne prevádzať. V prípade prevodu časti doplnkového dôchodkového fondu (resp. dôchodkového plánu) bude musieť doplnková dôchodková spoločnosť (resp. zamestnanecká dôchodková spoločnosť) zabezpečiť, aby práva všetkých účastníkov (resp. členov) a poberateľov dávok boli po cezhraničnom prevode primerane chránené. T. zn. aj takých, ktorých majetok a záväzky prevádzané nie sú, pričom takíto účastníci, resp. členovia nesmú znášať náklady cezhraničného prevodu. V záujme uľahčenia koordinácie postupov medzi Národnou bankou Slovenska a príslušným orgánom domovského členského štátu zamestnaneckej dôchodkovej spoločnosti, resp. ak neexistuje dohoda medzi dotknutými orgánmi, môže Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) zabezpečiť na požiadanie príslušných orgánov alebo z vlastnej iniciatívy nezáväznú mediáciu. Ak bude mať doplnková dôchodková spoločnosť resp. zamestnanecká dôchodková spoločnosť zámer, v nadväznosti na vykonanie cezhraničného prevodu, začať vykonávať aj cezhraničnú činnosť, bude postačovať ak si Národná banka Slovenska a príslušný orgán dohľadu zamestnaneckej dôchodkovej spoločnosti v stanovených lehotách vymenia ešte informácie o predpisoch sociálneho a pracovného práva a informačné povinnosti, ktoré sa budú na vykonávanie doplnkového dôchodkového sporenia resp. zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia vzťahovať a informujú o nich dohliadané subjekty.  

K bodu 63 (§ 43 ods. 5)
	V súvislosti so zavedením novej dávky – doplnkového predčasného starobného dôchodku sa ustanovuje povinnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti previesť majetok účastníka vo výške, ktorú určil v žiadosti o výplatu, do výplatného doplnkového dôchodkového fondu, z ktorého sa bude táto dávka vyplácať.

K bodu 64 (§ 48a)
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 30 a 44 písm. b) smernice (EÚ) 2016/2341 a o presunutie existujúceho ustanovenia.
	Investičná politika doplnkovej dôchodkovej spoločnosti významne vplýva na bezpečnosť a dlhodobú udržateľnosť doplnkového dôchodkového sporenia. Z uvedeného dôvodu má doplnková dôchodková spoločnosť povinnosť vypracovať a pravidelne aktualizovať dokument, v ktorom uvedie hlavné zásady a zmeny v investičnej politike a popíše riziká spojené s obchodovaním. Tento dokument má byť prístupný Národnej banke Slovenska, zverejnený na webovom sídle doplnkovej dôchodkovej spoločnosti a na požiadanie poskytnutý účastníkovi a poberateľovi dávky. Na základe smernice sa dopĺňa skutočnosť, že súčasťou správy má byť aj informácia o tom, či a ako doplnková dôchodková spoločnosť vo svojej investičnej politike zohľadňuje environmentálne, sociálne faktory a faktory organizácie a riadenia.

K bodu 65
	Ide o legislatívno-technickú úpravu.

K bodu 66 (§ 53 ods. 1)
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 19 ods. 1 písm. b) smernice (EÚ) 2016/2341.
	Zodpovedné investovanie zohráva čoraz významnejšiu úlohu pri investičných rozhodnutiach správcov. Doplnková dôchodková spoločnosť ako správca majetku v doplnkových dôchodkových fondoch, ktoré majú dlhodobý investičný horizont, by v rámci investičnej politiky mala zohľadniť dlhodobý vplyv jej investičných rozhodnutí na environmentálne, sociálne faktory a faktory organizácie a riadenia. Ak doplnková dôchodková spoločnosť environmentálne, sociálne faktory a faktory organizácie a riadenia v rámci svojej investičnej politiky nezohľadňuje, resp. náklady na systém monitorovania relevantnosti a závažnosti takýchto faktorov a ich zohľadňovanie nie sú primerané veľkosti, povahe, rozsahu a zložitosti jej činností, dlhodobé vplyvy investičných rozhodnutí na tieto faktory zohľadniť nemusí.

K bodu 67 (§ 54 ods. 2)
	Ide o vecnú a transpozičnú zmenu. 
	V súvislosti s transpozíciou čl. 12 smernice (EÚ) 2016/2341, na základe ktorej bude môcť doplnková dôchodková spoločnosť vykonať cezhraničný prevod časti majetku z doplnkového dôchodkového fondu do zamestnaneckej dôchodkovej spoločnosti a zamestnanecká dôchodková spoločnosť do majetku doplnkového dôchodkového fondu, sa doplnkovej dôchodkovej spoločnosti udeľuje výnimka na prekročenie zákonných limitov a obmedzení v zložení majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde.
	Zároveň sa doplnkovej dôchodkovej spoločnosti ustanovuje lehota 6 mesiacov resp. túto lehotu určí Národná banka Slovenska, na zosúladenie s limitmi a obmedzeniami podľa § 53a až § 53f a to v prípade ak dôjde k zlúčeniu doplnkových dôchodkových fondov.

K bodu 68 [§ 55 ods. 1 písm. a)]
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 25 ods. 3 smernice (EÚ) 2016/2341.
	Nakoľko v systéme doplnkového dôchodkového sporenia znášajú investičné riziko účastníci a poberatelia dávok, bolo potrebné precizovať, akým spôsobom a vo vzťahu ku komu má doplnková dôchodková spoločnosť riziká riadiť. Uvedené ustanovenie sa preto dopĺňa tak, aby doplnková dôchodková spoločnosť riadila riziká, ktorým je alebo by mohol byť vystavený majetok účastníkov a poberateľov dávok v doplnkovom dôchodkovom fonde alebo výplatnom dôchodkovom fonde.

K bodu  69 (§ 56 ods. 2)
	Ide o legislatívno-technickú zmenu v súvislosti  s transpozíciou článku 33 ods. 3 smernice (EÚ) 2016/2341.
	V nadväznosti na znenie predmetného článku smernice a úpravu výkonu depozitárskych činností v súvisiacich všeobecne záväzných právnych predpisoch (najmä zákon č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov) dochádza k úprave definície depozitára.

K bodu 70 (§ 56 ods. 3)
	Ide o vecnú zmenu. Doplnková dôchodková spoločnosť bude môcť zveriť majetok v doplnkovom dôchodkovom fonde a na účte nepriradených platieb aj osobe, ktorá je jej zakladateľom, akcionárom alebo členom skupiny s úzkymi väzbami. Aplikačná prax a skúsenosti orgánu dohľadu dlhodobo poukazujú na neefektívnosť existujúceho obmedzenia. Doplnkové dôchodkové spoločnosti boli nútené meniť depozitára jednak z dôvodu nekompatibility informačných systémov ale aj neúmerných poplatkov za výkon činnosti depozitára ako aj nepružnosti pri schvaľovaní obchodov. Nakoľko existujúca regulácia navyše požadovala, aby ustanoveným depozitárom bola osoba mimo jej skupiny s úzkymi väzbami, vzhľadom na veľkosť finančného trhu na Slovensku tak depozitárom doplnkovej dôchodkovej spoločnosti bola spravidla inštitúcia, ktorá mala v rámci vlastnej materskej skupiny konkurenčnú doplnkovú dôchodkovú spoločnosť. Navrhovaná regulácia sa efektívne uplatňuje aj v sektore kolektívneho investovania.

K bodu 71 (§ 56 ods. 5)
	Ide o legislatívno-technickú úpravu v dôsledku vypustenia prvej vety v § 56 ods. 3.

K bodu 72 (§ 56a ods. 2)
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 33 ods. 5 smernice (EÚ) 2016/2341.
	V zákone sa explicitne vyjadruje požiadavka na to, aby v rámci depozitárskej zmluvy bolo ustanovené, že depozitár doplnkového dôchodkového fondu má mať prístup ku všetkým relevantným informáciám nevyhnutným na zabezpečenie výkonu jeho činnosti a aj spôsob poskytovania týchto informácií.

K bodu 73 (§ 56c ods. 1)
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 33 ods. 6 smernice (EÚ) 2016/2341. Z dôvodu zosúladenia textu zákona s textom smernice sa explicitne vyjadruje, že depozitár pri výkone svojej činnosti koná čestne.

K bodu 74 (§ 56c ods. 10)
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 33 ods. 7 smernice (EÚ) 2016/2341.
	Do zákona sa preberá požiadavka smernice na identifikovanie, riadenie a monitorovanie možného konfliktu záujmov. V prípade, ak výkon činností, ktoré vytvárajú konflikt záujmov, depozitár nevie riadiť, nebude môcť vykonávať depozitárske činnosti pre doplnkovú dôchodkovú spoločnosť ani doplnkové dôchodkové fondy. Každý identifikovaný konflikt záujmov bude mať zároveň povinnosť oznámiť predstavenstvu a dozornej rade ale aj účastníkom a poberateľom dávok.

K bodu 75 (§ 57 ods. 4)
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 41 ods. 1 písm. b), c) a d) smernice (EÚ) 2016/2341.
	Potenciálni účastníci by mali byť pred uzatvorením účastníckej zmluvy oboznámení so všetkými potrebnými informáciami, aby mohli prijať kvalifikované rozhodnutie. Existujúce ustanovenie sa preto doplnilo o požiadavky kladené smernicou.

K bodu 76 [§ 57 ods. 5 písm. a)]
	V súvislosti so zavedením novej dávky, tzv. preddôchodku sa dopĺňa aj vyplatenie jej poslednej splátky ako dôvod zániku účastníckej zmluvy, ak bola na výplatu preddôchodku použitá celá nasporená suma.

K bodu 77 [§ 57 ods. 5 písm. g)]
	Ide o legislatívno-technickú úpravu.

K bodom 78 a 86 [§ 57 ods. 5 písm. i) až k), § 64a]
	Do uvedeného ustanovenia sa vkladajú nové dôvody zániku účastníckej zmluvy. Vzhľadom na zavedenie možnosti individuálneho prevodu majetku účastníka do zamestnaneckej dôchodkovej spoločnosti podľa nového § 64b sa dopĺňa nový dôvod zániku účastníckej zmluvy. Účastnícka zmluva podľa navrhovaného písmena j) zanikne aj v prípade, ak sa účastník odmieta podrobiť vykonaniu základnej starostlivosti povinnou osobou (doplnková dôchodková spoločnosť) podľa zákona o ochrane pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti a o ochrane pred financovaním terorizmu, t. zn. odmieta sa podrobiť identifikácii a overeniu identifikácie zo strany doplnkovej dôchodkovej spoločnosti. Doterajšia úprava v taxatívnom výpočte dôvodov zániku účastníckej zmluvy neobsahovala tento dôvod zániku účastníckej zmluvy, avšak zákon č. 297/2008, ako všeobecný predpis v oblasti ochrany pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti a ochrany pred financovaním terorizmu, s takýmto zánikom obchodného vzťahu ako s jedným z nástrojov ochrany počíta. 
	Ďalší dôvod zániku účastníckej zmluvy vyplynul z aplikačnej praxe – existencie viacerých účastníckych zmlúv jedného účastníka v tej istej doplnkovej dôchodkovej spoločnosti. K duplicitnému uzatváraniu zmlúv dochádza zvyčajne nedopatrením, keď si účastník nie je vedomý, že už v minulosti zmluvu uzatváral. Často si v zmluvách zvolí aj rovnaký doplnkový dôchodkový fond. Dochádza tým k zbytočnému drobeniu úspor a napr. v súvislosti s navrhovanou úpravou predčasného doplnkového starobného dôchodku aj k ťažšiemu naplneniu podmienok pre jeho výplatu. V navrhovanom texte sa podrobne stanovuje postup, akým má byť „zlúčenie“ účastníckych zmlúv, resp. prenos nasporených prostriedkov medzi jednotlivými účastníckymi zmluvami vykonaný tak, aby zostali účastníkove práva zachované. V tejto súvislosti sa upravuje aj povinnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti zohľadniť obdobie, počas ktorého účastník sporil na základe zanikajúcej účastníckej zmluvy. Pre dávku doplnkový výsluhový dôchodok a predčasný výber je totiž ako jedna z podmienok výplaty stanovené obdobie sporenia. Povoľuje sa „zlúčenie“ len takých účastníckych zmlúv, na základe ktorých sa ešte nevykonala výplata dávky.

K bodu 79 (§ 57 ods. 6)
	Ide o legislatívno-technickú úpravu a zároveň vecnú zmenu v nadväznosti na možnosť účastníka použiť na výplatu preddôchodku len časť jeho osobného účtu a nie celú nasporenú sumu. Z tohto dôvodu sa rozširuje okruh dôvodov pre ktoré účastnícka zmluva nezaniká.  

K bodu 82 (§ 61 ods. 5 a 6)
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 40 ods. 1 písm. d) smernice (EÚ) 2016/2341 a legislatívno-technickú zmenu.
	Účastníci systému DDS, ktorí by skončením pracovného pomeru mohli prísť o príspevky zamestnávateľa by mali byť na základe vlastnej žiadosti primerane informovaní o právach, ktoré im vyplývajú z ďalšej účasti na systéme. Doplnkovej dôchodkovej spoločnosti sa z tohto dôvodu stanovuje nová informačná povinnosť vo vzťahu k tomu, ako sa môžu zmeniť predpokladané dôchodkové dávky účastníka v prípade, že skončí pracovný pomer a príde tak o budúce príspevky zamestnávateľa na doplnkové dôchodkové sporenie. V informácii sa odzrkadlí najmä skutočnosť, že aj napriek tomu, že účastník odíde k zamestnávateľovi, ktorý príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie za svojich zamestnancov neplatí  resp. odíde vykonávať zárobkovú činnosť mimo územia Slovenskej republiky, , jeho získané dôchodkové nároky zostanú zachované a jeho osobný účet a majetok bude doplnková dôchodková spoločnosť ďalej spravovať obvyklým spôsobom určeným v zákone.

K bodom 85 a 87 (§ 62 ods. 1, § 64b a § 64c)
	V snahe uľahčiť mobilitu zamestnancov medzi členskými štátmi ako aj v záujme zlepšenia prevoditeľnosti dôchodkových úspor zamestnancov sa v rámci doplnkového dôchodkového sporenia na Slovensku zavádza možnosť a podmienky individuálneho prevodu majetku účastníka zo systému doplnkového dôchodkového sporenia do zamestnaneckej dôchodkovej spoločnosti, v prípade ak skončí vykonávanie zárobkovej činnosti na území Slovenskej republiky a odchádza pracovať do iného členského štátu. Rovnako bude umožnené členovi zamestnaneckej dôchodkovej spoločnosti previesť jeho dôchodkové nároky do doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, ak o takýto prevod už ako účastník v systéme doplnkového dôchodkového sporenia požiada. Podmienkou teda je, aby mal uzatvorenú účastnícku zmluvu, či už z minulosti alebo uzatvorí novú účastnícku zmluvu. Prevod dôchodkových úspor bude možný len medzi zamestnaneckými dôchodkovými spoločnosťami registrovanými v databáze Európskeho orgánu dohľadu (Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov), t.j. inštitúciami, ktoré podliehajú regulácií smernice (EÚ) 2016/2341. Vzhľadom na to, že pôvodný zámer umožniť tzv. portabilitu alebo prenositeľnosť dôchodkových práv nebolo možné ustanoviť vo všetkých krajinách Európskej únie, neexistuje prostriedok, ktorým by bolo možné zamestnaneckú dôchodkovú spoločnosť donútiť k takémuto prevodu. Predpokladom vykonania individuálneho prevodu zo zamestnaneckej dôchodkovej spoločnosti do doplnkovej dôchodkovej spoločnosti je teda súhlas s takýmto prevodom zo strany zamestnaneckej dôchodkovej spoločnosti, ktorá môže vyžadovať splnenie podmienok v súlade s právom jej domovského členského štátu. Obvyklou podmienkou je zabezpečenie toho, aby bolo možné dôchodkové dávky z prevádzanej nasporenej sumy čerpať až po dovŕšení dôchodkového veku. Z tohto dôvodu sa v § 64c odseku dva stanovuje povinnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti evidovať ako príspevky účastníka, zamestnávateľa a ich zhodnotenie časť sumy zodpovedajúcej  dôchodkovým právam, ktorú zamestnanecká dôchodková spoločnosť označila ako túto sumu. V prípade, že zamestnanecká dôchodková spoločnosť takto nebude postupovať, navrhuje sa povinnosť pre doplnkovú dôchodkovú spoločnosť evidovať celú sumu zodpovedajúcu dôchodkovým právam ako príspevky, ktoré zaplatil zamestnávateľ za svojho zamestnanca, ktoré nie je možné čerpať predčasným výberom. 

K bodom 89 a 91 (§ 65b, § 66 ods. 2)
	Ide o transpozičnú zmenu a legislatívno-technickú úpravu – zosúladenie s článkom 36 a s článkom 37 ods. 1 písm. e) smernice (EÚ) 2016/2341.
	Doplnkové dôchodkové spoločnosti by v súlade s uvedeným článkom smernice mali potenciálnym účastníkom, účastníkom ako aj poberateľom dávok poskytovať jasné a primerané informácie, a to najmä v záujme pomoci pri ich rozhodovaní o zabezpečení na dôchodku, ale aj v záujme zabezpečenia vysokej miery transparentnosti v rámci doplnkového dôchodkového sporenia, a to vo všetkých jeho štádiách. Zásady uvedené v novom § 65b preto musia byť dodržané tak v predkontraktuálnej fáze, počas účasti v systéme starobného dôchodkového sporenia ako aj vo fáze výplatnej t.j. počas poberania doplnkového starobného, predčasného starobného alebo výsluhového dôchodku. V druhom odseku sa prebraním príslušného ustanovenia smernice zavádza nová informačná povinnosť, ktorá má za účel upozorniť účastníkov a poberateľov dávok o tom, že v systéme doplnkového dôchodkového sporenia znáša investičné riziko účastník, resp. poberateľ dávky a minulé výnosy v dôchodkovom fonde nie sú zárukou budúcich výnosov.
Zároveň ide o transpozičnú zmenu a legislatívno-technickú úpravu – zosúladenie s článkom 6 smernice 2014/50/EÚ. Doplnkové dôchodkové spoločnosti by mali v súlade s uvedeným článkom smernice účastníka písomne informovať o možnosti využiť poradenstvo v súvislosti s investovaním nasporenej sumy v prípade možnosti skoršieho prístupu k nadobudnutým dôchodkovým právam (systém doplnkového dôchodkového sporenia v SR umožňuje takýto skorší prístup vyplatením nasporenej sumy formou dávky predčasný výber).
  
K bodu 90 (§ 66 ods. 1)
	Ide o legislatívno-technickú úpravu. 
	V súlade s § 18 zákona č. 400/2015 Z. z. o tvorbe právnych predpisov a o Zbierke zákonov Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov ako aj v súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády SR sa opatrenia v Zbierke zákonov Slovenskej republiky vyhlasujú oznámením o ich vydaní, ak osobitný zákon neustanovuje, že sa vyhlasuje ich obsah v úplnom znení. 
	S ohľadom na charakter a rozsah opatrenia, ktoré sa vydáva na základe tohto splnomocňovacieho ustanovenia nie je účelné jeho vyhlásenie v úplnom znení ani v listinnej podobe Zbierky zákonov Slovenskej republiky. V Zbierke zákonov Slovenskej republiky bude publikované len oznámenie o vydaní opatrenia. Úplné znenie opatrenia bude na portáli Slov-Lex publikované v rámci modulu „Vykonávacie predpisy“, ktorého súčasťou je Register opatrení. 

K bodom 83, 84, 88 a 93 [vypustenie odsekov v § 61, § 65 ods. 1 písm. k) a l), § 66a)]
	Ide o transpozičnú zmenu a legislatívno-technické úpravy – zosúladenie s článkom 38, 39 a 40 smernice (EÚ) 2016/2341.
	Zákon už v súčasnosti ustanovuje rozsah informácií, ktoré má doplnková dôchodková spoločnosť vo výpise z osobného účtu účastníka resp. poberateľa dávky uvádzať, rovnako tak aj frekvenciu a formu jeho zasielania. Prebratie uvedených článkov zo smernice (EÚ) 2016/2341 a ich zosúladenie s existujúcou právnou úpravou má za cieľ vytvoriť jeden dokument, ktorý účastníkovi a poberateľovi dávky uľahčí chápanie doplnkového dôchodkového sporenia a vplyv jeho vlastných rozhodnutí na výšku jeho dôchodku. Výpis z osobného účtu a výkaz predpokladaných dôchodkových dávok (ďalej len „výpis“) má obsahovať najdôležitejšie osobné (individualizované) a všeobecné informácie o doplnkovom dôchodkovom sporení. 
	V odseku 1 sa ustanovujú okamihy, kedy je doplnková dôchodková spoločnosť povinná výpis zasielať bezplatne (pravidelne raz ročne, pri prestupe do iného doplnkového dôchodkového fondu, resp. inej doplnkovej dôchodkovej spoločnosti alebo prevode zo zamestnaneckej dôchodkovej spoločnosti). V odseku 8 sa ustanovuje, že nad rámec týchto informačných povinností má doplnková dôchodková spoločnosť právo si zasielanie výpisu spoplatniť. V odseku 2 sa ustanovuje forma výpisu, pričom bude platiť, že ak účastník alebo poberateľ dávky nepožiada doplnkovú dôchodkovú spoločnosť o listinnú formu, zasiela iba elektronický výpis.
	Samotný obsah výpisu účastníka je ustanovený v odseku 3 a poberateľa dávky v odseku 4. Rozsah osobných informácií o účastníkovi sa dopĺňa najmä o vek potrebný na splnenie podmienok na poberanie doplnkového starobného dôchodku (v prípade účastníkov, ktorí majú tzv. staré zmluvy, sa bude uvádzať vek, ktorý stanovuje ich dávkový plán) a sumu odplát, nákladov a poplatkov, o ktoré sa znížila suma osobného účtu účastníka a poberateľa dávky. Účastník rovnako dostane aj najlepší odhad (spolu s optimistickým a pesimistickým) výšky jeho dôchodkových úspor a dôchodku (dočasný doplnkový starobný dôchodok) v čase, kedy podľa podmienok jeho zmluvy má právo začať čerpať doplnkový starobný dôchodok. Rovnako bude musieť doplnková dôchodková spoločnosť účastníka vo výpise upozorniť, ak nastali akékoľvek významné zmeny, ktoré by mohli mať vplyv na jeho úspory, resp. na jeho rozhodnutie o zotrvaní v danej doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, doplnkovom dôchodkovom fonde alebo využití ostatných opcií, ktoré im ponúka ich dávkový plán resp. zákon. Zároveň, v súlade s požiadavkou smernice, bude musieť doplnková dôchodková spoločnosť informovať účastníka a poberateľa dávky o tom, kde môže získať ďalšie informácie o doplnkovom dôchodkovom sporení.
	Zároveň sa navrhuje explicitne ustanoviť obdobie, za ktoré budú doplnkové dôchodkové spoločnosti zasielať iné ako vyššie spomínané výpisy vo vzťahu k účastníkovi alebo poberateľovi dávky,  týkajúce sa informácií o hodnote osobného účtu, o príspevkoch a sumách odplát a poplatkov, nakoľko doplnkové dôchodkové spoločnosti zasielajú výpisy nielen raz ročne, ale aj v priebehu roka (napr. kvartálne, polročne alebo mimoriadne na požiadanie účastníka). V prípade, že je výpis zasielaný v priebehu roka, napr. v júli za druhý kvartál,  pre účastníka by bola informácia o hodnote osobného účtu za posledných 12 mesiacov zbytočná, mätúca a duplikovaná, keďže v ročnom výpise za predchádzajúci kalendárny rok mu bola informácia za časť tohto obdobia už zaslaná. Doplnková dôchodková spoločnosť bude mať preto možnosť zasielať uvedené informácie iba za obdobie, za ktoré sa takýto mimoriadny výpis zasiela. Vyššie uvedené sa týka aj informácie o hodnote osobného účtu a sumách odplát a poplatkov vo vzťahu k poberateľovi dávky. V záujme dosiahnutia jednak vzájomnej porovnateľnosti výpisov od jednotlivých doplnkových dôchodkových spoločností, ale najmä z toho dôvodu, aby prognózy najlepšieho odhadu, pesimistického a optimistického odhadu výšky nasporenej sumy a dôchodkových dávok boli určené na základe rovnakých vstupných parametrov, resp. vychádzali z rovnakej údajovej základne (najmä pri odhade vývoja miezd, inflácie ale aj pri stanovovaní výnosov v rámci jednotlivých scenárov), vzor výpisu a všetky pravidlá pre výpočet prognóz budú ustanovené v opatrení, ktoré vydá ministerstvo po dohode s Národnou bankou Slovenska. Opatrenie nadobudne účinnosť spolu s nadobudnutím účinnosti týchto ustanovení zákona t. j. 1. januára 2019. Doplnkovým dôchodkovým spoločnostiam bude poskytnutá dostatočne dlhá legisvakačná lehota na oboznámenie sa tak s obsahom zákona, ako aj opatrenia a prípravu zmien v informačných systémoch.

K bodu 93 (§ 66b)
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 42 smernice (EÚ) 2016/2341.
	V systéme doplnkového dôchodkového sporenia sa zavádza osobitný typ informačnej povinnosti. Doplnková dôchodková spoločnosť bude povinne zostavovať dokument, ktorý má pomôcť účastníkovi, ktorý sa blíži k dosiahnutiu veku potrebného na splnenie podmienok vyplácania doplnkového starobného dôchodku, resp. doplnkového výsluhového dôchodku s jeho finančným plánovaním v súvislosti s obchodom do dôchodku. Podrobnosti o obsahu tohto dokumentu, jeho štruktúru a formu, ale aj obdobie, v ktorom sa má poskytovať bude ustanovovať opatrenie, ktoré vydá ministerstvo. Opatrenie nadobudne účinnosť spolu s nadobudnutím účinnosti týchto ustanovení zákona. Doplnkovým dôchodkovým spoločnostiam bude poskytnutá dostatočne dlhá legisvakačná lehota na oboznámenie sa tak s obsahom zákona, ako aj opatrenia a prípravu zmien v informačných systémoch.

K bodu 94 (§ 67b)
	Ministerstvo zodpovedá za fungovanie dôchodkového systému a tvorí legislatívu v oblasti sociálneho poistenia a dôchodkov, pričom je zodpovedné aj za zabezpečenie spravodlivého prerozdelenia zdrojov na dôchodkové zabezpečenie. Je preto nevyhnutné, aby malo pri nastavovaní systému dôchodkového zabezpečenia, ktorý má byť schopný generovať adekvátny príjem v starobe, prístup ku všetkým relevantným informáciám a údajom, ktoré doplnkové dôchodkové spoločnosti spravujú, a to vrátane osobných údajov, ktoré na zabezpečenie výkonu tejto úlohy potrebuje. 
	Nakoľko Ministerstvo financií SR, okrem iného, vypracováva makroekonomické a fiškálne analýzy a prognózy a zaoberá sa fiškálnou politikou, verejnými financiami a ich dlhodobou udržateľnosťou, pričom na tvorbu politík v uvedenej oblasti potrebuje aj údaje z informačných systémov k údajom doplnkových dôchodkových spoločností, navrhujeme prístup k údajom aj tomuto rezortu, a to v rozsahu stanovenom zákonom o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy.

K bodu 95 (§ 67c, § 67d)
	V súvislosti so zavedením novej dávky – doplnkového predčasného starobného dôchodku a skutočnosti, že účastník, ktorý bude takúto dávku poberať bude zaradený do skupiny poistencov štátu sa doplnkovej dôchodkovej spoločnosti ukladá povinnosť súčinnosti so zdravotnou poisťovňou, ktorej je poberateľ dávky poistencom, a to pri začatí, prerušení a skončení vyplácania novej doplnkovej dôchodkovej dávky. Názov zdravotnej poisťovne, ktorej je poistencom, bude žiadateľ o dávku povinný uviesť v žiadosti podľa § 20 a rovnako bude povinný doplnkovú dôchodkovú spoločnosť oboznámiť aj so zmenou zdravotnej poisťovne počas obdobia výplaty dôchodku. Rovnaká povinnosť sa zavádza v súvislosti s informovaním Sociálnej poisťovne na účely alternatívneho prepočtu so zohľadnením vylúčenej doby.
Z navrhovaného ustanovenia § 67d vyplýva jednak všeobecná informačná povinnosť zmluvnej strany – účastníka oznamovať zmeny týkajúce sa jeho osoby, ako napr. adresa trvalého pobytu, korešpondenčná adresa, ale aj údaje, ktoré poskytol doplnkovej dôchodkovej spoločnosti v žiadosti o výplatu dávky, napr. číslo jeho platobného účtu v banke alebo názov zdravotnej poisťovne v prípade výplaty doplnkového predčasného starobného dôchodku.

K bodu 96 (§ 69 ods. 1)
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 45 ods. 2 smernice (EÚ) 2016/2341.
	Požiadavka na odbornú spôsobilosť zamestnanca Národnej banky Slovenska je v súčasnosti ustanovená iba v čl. 3 ods. 8 Pracovného poriadku Národnej banky Slovenska, platné znenie zákona ju explicitne neuvádza. Prebratím dotknutého článku smernice tak bude priamo zo zákona vyplývať, že zamestnanci Národnej banky Slovenska ako orgánu, ktorý zabezpečuje vykonávanie dohľadu nad doplnkovým dôchodkovým sporením, majú byť dostatočne odborne spôsobilí, aby dokázali efektívne odhaľovať prejavy neobozretného podnikania, spreneveru, posúdiť riadenie portfólia doplnkových dôchodkových fondov a pod. 

K bodom 97 a 99 (§ 69 ods. 2, 10 až 12)
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 47 ods. 3, 4 a 5, článkom 49 ods. 1, 2 a 4, článkom 51 ods. 2 smernice (EÚ) 2016/2341.
	V kontexte turbulentného vývoja na finančných trhoch v poslednej dekáde a regulačných zmien, ktoré sa uskutočnili v jednotlivých segmentoch finančného trhu, a následne aj v postavení, úlohách a zodpovednosti orgánov dohľadu je potrebné uskutočniť zmeny aj v sektore doplnkového dôchodkového sporenia a pri dohľade nad ním. Do príslušných ustanovení sa preto dopĺňajú všeobecné zásady a postupy, ktoré má Národná banka Slovenska pri výkone obozretného dohľadu nad doplnkovým dôchodkovým sporením dodržiavať, ako aj faktory, ktoré by pri výkone dohľadu mala zohľadňovať. V záujme dosiahnutia vyššej transparentnosti pri výkone dohľadu bude v zákone podrobne ustanovené čo má Národná banka Slovenska zverejňovať na svojom webovom sídle.

K bodu 98 (§ 69 ods. 9)
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 9 ods. 3 smernice (EÚ) 2016/2341.
	Dopĺňa sa oznamovacia povinnosť Národnej banky Slovenska voči Európskemu orgánu dohľadu (Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov), ktorý vedie centrálny register všetkých zamestnaneckých dôchodkových spoločností.

K bodu 100 [§ 70 ods. 2 písm. f)]
	Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti s transpozíciou článku 26 smernice (EÚ) 2016/2341 do nového § 29b.

K bodom 102 a 103 (§ 70a ods. 7 a § 70a ods. 9)
	Z dôvodu zlepšenia koordinácie a zefektívnenia ukladania opatrení pri výkone dohľadu nad cezhraničnou činnosťou doplnkovej dôchodkovej spoločnosti a zamestnaneckej dôchodkovej spoločnosti dochádza k úprave a doplneniu uvedených ustanovení. 
	Vecná zmena spočíva v uplatnení tzv. princípu eskalácie. Národná banka Slovenska najskôr uplatní vlastné právomoci voči zamestnaneckej dôchodkovej spoločnosti (vyzve na nápravu), ak sú neúčinné, obráti sa na príslušný orgán jej domovského členského štátu, aby zakročil a ak nebudú účinné ani jeho opatrenia, Národná banka Slovenska informuje príslušný orgán o zámere prijatia opatrenia na zamedzenie alebo skončenie protiprávnej činnosti zamestnaneckej dôchodkovej spoločnosti.

K bodu 104 (§ 70a ods. 10)
	Ide o legislatívno-technickú úpravu textu.

K bodu 105 (§ 70b)
	Ide o úpravu v súvislosti s transpozíciou článku 60 smernice (EÚ) 2016/2341.
Navrhované ustanovenie prispeje k jednoznačnejšiemu vymedzeniu rámca obsahu spolupráce s Európskym orgánom dohľadu a zároveň sa zabezpečí súlad naprieč sektorovými ustanoveniami o spolupráci medzi Európskym orgánom dohľadu a Národnou bankou Slovenska v rámci finančného trhu. 

K bodom 106 a 108 (§ 71 ods. 2 a 10)
	Ide o transpozičnú zmenu a legislatívno-technickú úpravu – zosúladenie s článkom 6 bod18, článkom 26 smernice (EÚ) 2016/2341.
	V súvislosti so zavedením novej funkcie v rámci organizácie a riadenia doplnkovej dôchodkovej spoločnosti ako aj zadefinovaním okruhu kľúčových funkcií sa medzi hlavné oblasti, ktoré budú predmetom dohľadu dostáva aj funkcia vnútorného auditu a funkcia riadenia rizika. Z identického dôvodu sa aj v ustanoveniach o ukladaní pokút, resp. v rámci oprávnení Národnej banky Slovenska prerokovať nedostatky aj mimo konania o uložení sankcie bude uvádzať osoba zodpovedná za výkon kľúčovej funkcie.

K bodu 107 (§ 71 ods. 9)
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 48 ods. 4 smernice (EÚ) 2016/2341. 
	Pre orgán dohľadu sa týmto ustanovuje postup pri zverejňovaní výroku vykonateľného rozhodnutia, a rovnako sa ustanovuje, kedy môže zverejniť výrok bez uvedenia identifikačných údajov osôb zodpovedných za porušenie predpisov.

K bodu 109 (§ 87q) 
	Prechodné ustanovenie v súvislosti so zavedením povinnosti pre zamestnávateľa určiť doplnkovú dôchodkovú spoločnosť v prípade, ak účastník, ktorý vykonáva rizikové práce neuzatvorí účastnícku zmluvu. V predmetnom ustanovení sa zamestnávateľovi ukladá lehota, v rámci ktorej musí určiť doplnkovú dôchodkovú spoločnosť aj takému rizikárovi, ktorý túto prácu vykonával pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona a zároveň sa ustanovuje povinnosť platenia príspevkov až nadobudnutím účinnosti tohto zákona.

K bodom  110 až 112 (príloha č. 2)
	Z dôvodu transpozície smernice (EÚ) 2016/2341 sa mení a dopĺňa aj zoznam preberaných právne záväzných aktov Európskej únie.

K Čl. II
	Navrhuje sa ustanoviť, aby aj účastníkovi ktorý požiadal o doplnkový predčasný starobný dôchodok a splnil podmienky na jeho vyplácanie patrilo odchodné.  

K Čl. III

K bodom 1 a 3 (poznámka pod čiarou k odkazu 5 a § 16)
	Navrhnutou legislatívnou úpravou poznámky pod čiarou k odkazu 5 a úpravou ustanovení § 16 tretej a štvrtej vety sa spresňuje existujúca právna úprava funkcie depozitára podľa zákona č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ako aj v kontexte zosúladenia s ustanoveniami novelizovaného zákona č. 650/2004 Z. z. o doplnkovom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ale taktiež v kontexte s inými zákonmi, napríklad so zákonom č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a so zákonom                   č. 203/2011 Z. z. o kolektívnom investovaní v znení neskorších predpisov.

K bodu 2
	Ide o legislatívno-technickú úpravu.

K bodu 4 (§ 122yb)
	V navrhovanom prechodnom ustanovení § 122yb sa rieši postup v nadväznosti na legislatívnu úpravu poznámky pod čiarou k odkazu 5 v § 2 ods. 2 písm. m). 
	Podľa § 2 ods. 2 písm. m) zákona o bankách v znení účinnom do 31. 12. 2018 banky a pobočky zahraničných bánk mohli vykonávať funkciu depozitára podľa osobitných predpisov napr. podľa zák. č. 203/2011 Z. z. o kolektívnom investovaní v znení neskorších predpisov, zák. č. 650/2004 Z. z. o doplnkovom dôchodkovom sporení v znení neskorších predpisov, zák. č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení v znení neskorších predpisov len na základe osobitného povolenia. S účinnosťou od 1. januára 2019 môže banka a pobočka zahraničnej banky vykonávať túto činnosť na základe bankového povolenia, ktoré ju oprávňuje na výkon investičných činností vrátane vedľajšej činnosti spočívajúcej v úschove a správe finančných nástrojov. Funkciu depozitára podľa zák. č. 43/2004 Z. z. pre  dôchodkové správcovské spoločnosti môže banka a pobočka zahraničnej banky vykonávať len na základe povolenia vydaného podľa § 2 ods. 2 písm. m) zákona o bankách v znení účinnom od 1. januára 2019. Podľa prechodného ustanovenia funkciu depozitára podľa znenia zákona účinného od 1. januára 2019 však môžu vykonávať aj tie banky a pobočky zahraničných bánk, ktoré disponujú takýmto povolením podľa zákona o bankách v znení účinnom do 31. decembra 2018.

K Čl. IV 

	Poberateľ novej dávky z doplnkového dôchodkového sporenia – tzv. preddôchodku (Čl. I) bude môcť počas jeho poberania vykonávať zárobkovú činnosť. Môže sa tak ocitnúť v rôznych situáciách, a to v závislosti od skutočnosti, či by počas jeho poberania bol dôchodkovo poistený (ako zamestnanec, SZČO, dobrovoľne dôchodkovo poistená osoba) alebo nie. Ak by poberateľ preddôchodku počas jeho poberania nebol dôchodkovo poistený, doba poberania preddôchodku by na určenie priemerného osobného mzdového bodu (ďalej len „POMB“) nemala vplyv, nakoľko obdobie, počas ktorého osoba nie je dôchodkovo poistená, nevstupuje do výpočtu POMB ani sa nepovažuje za obdobie dôchodkového poistenia t. zn. výšku jeho starobného dôchodku to negatívne neovplyvní. Ak by však v priebehu poberania preddôchodku účastník bol dôchodkovo poistený, uvedené obdobie by vstúpilo do rozhodujúceho obdobia na určenie POMB. V tomto prípade by sa teda pri výpočte starobného dôchodku vychádzalo zo všetkých jeho príjmov dosiahnutých počas obdobia, kedy bol dôchodkovo poistený. Mohli by však nastať aj prípady, kedy by boli jeho príjmy počas poberania preddôchodku také nízke (práca na kratší pracovný úväzok počas poberania preddôchodku), že by sa negatívne odrazili na výške jeho starobného dôchodku. 
	Z uvedeného dôvodu sa navrhuje, aby obdobie dôchodkového poistenia počas poberania preddôchodku v zmysle zákona o sociálnom poistení mohlo byť v takomto prípade vylúčené z rozhodujúceho obdobia na určenie POMB, t. j. považovalo by sa za tzv. vylúčiteľnú dobu. Navrhuje sa, aby alternatívny výpočet vykonala Sociálna poisťovňa automaticky. Žiadateľ o dôchodok nebude musieť osobitne požiadať, aby sa neprihliadalo na dosiahnutý príjem počas poberania preddôchodku. Na základe výsledkov porovnávacieho výpočtu vykonaného Sociálnou poisťovňou by sa dané obdobie poberania preddôchodku hodnotilo ako vylúčená doba, alebo by sa za uvedené obdobie hodnotili dosiahnuté vymeriavacie základy poistenca. 

K Čl. V

K bodom 1 a 6 [§ 5 ods. 7 písm. e), § 19 ods. 3 písm. l)]
	V systéme doplnkového dôchodkového sporenia má zamestnávateľ povinnosť uzatvoriť zamestnávateľskú zmluvu za zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce ako aj platiť príspevky za takýchto zamestnancov, ak uzatvoria účastnícku zmluvu. V porovnaní so zamestnávateľom však nemožno takémuto zamestnancovi za nesplnenie tejto povinnosti uložiť sankciu. Príspevky zamestnávateľa sú považované za príjem zamestnanca, ktoré mu zvyšujú vymeriavací základ na zdravotné poistenie ako aj čiastkový základ dane a teda platí z nich poistné na zdravotné poistenie a daň z príjmu fyzických osôb. V prípade zamestnanca vykonávajúceho rizikové práce to znamená znižovanie jeho čistého príjmu aj bez jeho vlastnej vôle sporiť si v systéme doplnkového dôchodkového sporenia. Rovnako ako má zamestnávateľ povinnosť platiť príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie za zamestnancov – rizikárov, má však aj povinnosť platiť poistné na starobné poistenie do Sociálnej poisťovne. Poistné na starobné poistenie, ktoré platí zamestnávateľ, však dopad na čistý príjem zamestnanca nemá. 
	S prihliadnutím na uvedené, zamestnanec vykonávajúci rizikové práce teda nemusí a z aplikačnej praxe vyplýva, že v niektorých prípadoch ani nevyužíva tento benefit ponúkaný zamestnávateľom, napr. aj z dôvodu, že sa tým zníži jeho čistý príjem. 
	V súvislosti s uvedeným došlo k prijatiu opatrení v zákone o doplnkovom dôchodkovom sporení (čl. I - § 5 ods. 1 písm. b), § 5 ods. 2, § 5 ods. 3, § 57 ods. 8 až 10) a navrhuje sa zavedenie povinnosti zamestnávateľa určiť doplnkovú dôchodkovú spoločnosť zamestnancovi, ktorý vykonáva rizikové práce, ak v lehote určenej zákonom neuzatvorí účastnícku zmluvu. Takéto nahradenie povinnosti účastníka povinnosťou zamestnávateľa však má zmysel len v tom prípade, ak by súčasne došlo aj k zrušeniu povinnosti platenia dane z príjmov a poistného na zdravotné poistenie z príspevkov zamestnávateľa na doplnkové dôchodkové sporenie zamestnancom.
	Nakoľko neexistuje žiadny dôvod, aby povinné príspevky zamestnávateľa na doplnkové dôchodkové sporenie zamestnancom, ktorí vykonávajú rizikové práce, mali iný odvodový a daňový režim ako povinné odvody v rámci I. a II. piliera, navrhuje sa úplné zrušenie povinnosti platenia dane z príjmov a poistného na zdravotné poistenie z príspevkov zamestnávateľa na doplnkové dôchodkové sporenie zamestnancom vykonávajúcim rizikové práce, tak na strane zamestnanca ako aj na strane zamestnávateľa (a to aj vo výške presahujúcej 6 %  zúčtovanej mzdy). 
	V zmysle zákona o zdravotnom poistení zárobkovou činnosťou nie je činnosť, na základe ktorej plynú príjmy, z ktorých sa daň vyberá zrážkou v zmysle zákona o dani z príjmov a príjmy, ktoré nie sú predmetom dane alebo sú oslobodené od dane podľa tohto zákona. 
	V zdravotnom poistení teda platí základné pravidlo, a to: pokiaľ sa z určitého príjmu vyberá daň zrážkou alebo tento príjem nie je predmetom dane alebo je od dane oslobodený, potom sa z tohto príjmu neplatí ani poistné na zdravotné poistenie. 
	Vzhľadom na skutočnosť, že vstupujeme do zákona o dani z príjmov a navrhujeme, aby boli od dane oslobodené príjmy poskytnuté ako príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie, ktoré je zamestnávateľ povinný platiť za rizikárov, nie je potrebné novelizovať zákon o zdravotnom poistení v tejto veci.

K bodom 3 a 4 [§ 7 ods. 1 písm. d) a § 9 písmeno h)]
	Ide o legislatívno-technickú pripomienku.

K bodom 3 a 4 [§ 7 ods. 1 písm. d) a § 9 písmeno h)]
	S cieľom eliminovať riziko skoršieho čerpania úspor z doplnkového dôchodkového sporenia účastníkmi, ktorí ich čerpať pred dovŕšením dôchodkového veku nevyhnutne nepotrebujú, ako aj motivovať uvedenú skupinu účastníkov k poberaniu dôchodku v čase reálneho odchodu do dôchodku, sa navrhuje oslobodiť od dane z príjmov dávku dočasný doplnkový starobný dôchodok. Táto dávka však musí byť vyplácaná za podmienok ustanovených v zákone. Účastníkovi je vyplácaný dočasný doplnkový starobný dôchodok, ak mu vznikol nárok na výplatu starobného dôchodku, resp. predčasného starobného dôchodku podľa zákona o sociálnom poistení alebo dovŕšil dôchodkový vek podľa tohto zákona. Navrhovanou zmenou by sa tak vytvoril priestor a motivovala uvedená skupina účastníkov k čerpaniu nasporenej sumy vo forme dočasného doplnkového starobného dôchodku v starobe, sledujúc tým účel doplnkového dôchodkového sporenia. Vzhľadom na existenciu účastníckych zmlúv s dávkovým plánom uzatvorených do 31. decembra 2013, ktoré obsahujú individuálne podmienky výplaty dávok (napr. nižší dôchodkový vek), na účastníkov s takýmito zmluvami sa daňová úľava bude vzťahovať len po splnení zákonom ustanovených podmienok pre výplatu dočasného doplnkového starobného dôchodku.

K bodu 5 [§ 11 ods. 12 písm. b)]
	Ide o legislatívno-technickú úpravu textu. 
	Precizuje sa ustanovenie, podľa ktorého na uplatnenie nezdaniteľnej časti základu dane musia byť príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie zaplatené na základe účastníckej zmluvy uzatvorenej od 1. januára 2014 alebo zmluvy, ktorej súčasťou je zrušenie dávkového plánu a daňovník nesmie mať uzatvorenú inú účastnícku zmluvu, ktorá nespĺňa uvedené podmienky. Touto účastníckou zmluvou však nie je chápaná taká zmluva, na základe ktorej sa už dôchodok vypláca. V praxi však môže nastať prípad, keď je daňovník poberateľom doplnkového starobného dôchodku alebo doplnkového výsluhového dôchodku na základe účastníckej zmluvy uzatvorenej do 31. decembra 2013 a zároveň platí príspevky na základe účastníckej zmluvy uzatvorenej po 31. decembri 2013 alebo na základe zmluvy, ktorej súčasťou je zrušenie dávkového plánu. V zmysle platnej právnej úpravy by si takýto daňovník nemohol uplatniť nezdaniteľnú časť základu dane. Navrhovaná zmena umožní účastníkovi, ktorému je na základe účastníckej zmluvy uzatvorenej do 31. decembra 2013 už iba vyplácaná dávka uplatniť si nezdaniteľnú časť základu dane z príspevkov na doplnkové dôchodkové sporenie zaplatených na základe účastníckej zmluvy uzatvorenej po 31. decembri 2013.

K Čl. VI

K § 110 odsek 5
	Vzhľadom na to, že na základe zmeny v čl. I (nový § 67b) bude mať ministerstvo prístup k osobným údajom účastníkov a poberateľov dávok z doplnkového dôchodkového sporenia, navrhuje sa, aby z rovnakých dôvodov malo ministerstvo a Ministerstvo financií Slovenskej republiky prístup aj k osobným údajom sporiteľov, poberateľov dôchodkovej dávky vyplácanej zo starobného dôchodkového sporenia, sporiteľov, ktorým sa vypláca výnos z investovania a tzv. oprávnených osôb. 

K Čl. VII

	V súvislosti s navrhovanou zmenou zákona uvádzanou v článku I, ktorou sa v systéme doplnkového dôchodkového sporenia zavádza nová dávka – doplnkový predčasný starobný dôchodok, sa rozširuje okruh poistencov štátu v systéme verejného zdravotného poistenia. Už v súčasnosti zákon o zdravotnom poistení pozná skupinu poistencov štátu, za ktorých štát platí poistné z titulu poberania dôchodku. Vzhľadom na navrhované umožnenie poberania doplnkového dôchodku už v „preddôchodkovom“ veku novým druhom dôchodkovej dávky, predkladateľ navrhuje aj takéhoto poberateľa dôchodku zaradiť do skupiny poistencov štátu. V tejto súvislosti zákon bude ukladať doplnkovej dôchodkovej spoločnosti povinnosť súčinnosti so zdravotnou poisťovňou, ktorej je poberateľ dávky poistencom, a to pri začatí, prerušení a skončení vyplácania novej doplnkovej dôchodkovej dávky. Žiadateľ o dávku bude povinný v žiadosti uviesť názov zdravotnej poisťovne, ktorej je poistencom, rovnako bude povinný doplnkovú dôchodkovú spoločnosť oboznámiť so zmenou zdravotnej poisťovne počas doby výplaty dôchodku.

K Čl. VIII

	V súvislosti s novo navrhovanou povinnosťou zamestnávateľa určiť doplnkovú dôchodkovú spoločnosť zamestnancovi vykonávajúcemu rizikové práce v prípade neuzatvorenia účastníckej zmluvy takýmto zamestnancom v zmysle zákona o doplnkovom dôchodkovom sporení, sa navrhuje rozšírenie vymedzenia kompetencie orgánov inšpekcie práce aj o kontrolu dodržiavania tejto povinnosti zamestnávateľom voči zamestnancom rizikárom.

K Čl. IX

K bodom 1 a 2
	Ide o transpozičnú zmenu – zosúladenie s článkom 63 smernice (EÚ) 2016/2341, na základe ktorej sa medzi zaisťovaciu činnosť dopĺňa aj poskytovanie krytia zaisťovňou pre zamestnaneckú dôchodkovú spoločnosť. 

K bodu 3
	Ide o legislatívno-technickú úpravu.

K Čl. X

	Navrhuje sa ustanoviť, aby aj účastníkovi ktorý požiadal o doplnkový predčasný starobný dôchodok a splnil podmienky na jeho vyplácanie patrilo odchodné.  

K Čl. XI

	Účinnosť ustanovení, ktorými sa preberá smernica 2014/50/EÚ sa navrhuje od 1. mája 2018, keďže v súlade s článkom 8 uvedenej smernice musia členské štáty prijať všetky opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu so smernicou do 21. mája 2018. Rovnako sa navrhuje aj účinnosť ustanovení, ktoré zavádzajú povinnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti a dôchodkovej správcovskej spoločnosti poskytovať Ministerstvu práce, sociálnych vecí a rodiny ako aj Ministerstvu financií údaje o ich klientoch vrátane ich osobných údajov. Účinnosť ostatných ustanovení sa navrhuje od 1. januára 2019, nakoľko návrh zákona obsahuje zmeny v oblasti daní a odvodov a prebratie smernice (EÚ) 2016/2341 vyžaduje dostatočne dlhú legisvakačnú lehotu pre doplnkové dôchodkové spoločnosti na oboznámenie sa s obsahom zákona a prípravu zmien v informačných systémoch.