Doložka vybraných vplyvov

1.	Základné údaje	
Názov materiálu: 	
Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 650/2004 Z. z. o doplnkovom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony.     
	
Predkladateľ (a spolupredkladateľ): 	
minister práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky
	
Charakter predkladaného materiálu	☐	Materiál nelegislatívnej povahy	
	☒	Materiál legislatívnej povahy	
	☒	Transpozícia práva EÚ	
V prípade transpozície uveďte zoznam transponovaných predpisov:
•	Smernica EP a Rady 2014/50/EÚ o minimálnych požiadavkách na posilnenie mobility pracovníkov medzi členskými štátmi zlepšením nadobúdania a zachovávania doplnkových dôchodkových práv (ďalej len „smernica o portabilite“), termín transpozície 21.5. 2018
•	Smernica EP a Rady (EÚ) 2016/2341 o činnostiach inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia a o dohľade nad nimi (ďalej len „smernica IORP II“), termín transpozície 13.1.2019
	
Termín začiatku a ukončenia PPK	9.10.2017
20.10.2017	
Predpokladaný termín predloženia na MPK*	23.10.2017
13.11.2017	
Predpokladaný termín predloženia na Rokovanie vlády SR*	15.1.2018	
	
2.	Definovanie problému	
Uveďte základné problémy, na ktoré navrhovaná regulácia reaguje.

•	potreba transpozície smernice o portabilite
•	potreba transpozície smernice IORP II
•	nedostatočný záujem účastníkov vykonávajúcich prácu zaradenú na základe rozhodnutia orgánu štátnej správy na úseku verejného zdravotníctva do tretej kategórie alebo štvrtej kategórie,  resp. účastníkov zamestnancov, ktorí sú umelci vykonávajúci profesiu tanečníka bez ohľadu na štýl a techniku v divadlách a súboroch, ako aj účastníkov zamestnancov, ktorí sú hudobní umelci vykonávajúci profesiu hráča na dychový nástroj (ďalej len. rizikári) o uzatváranie účastníckych zmlúv,
•	nedostatočná výška nasporenej sumy u účastníkov – rizikárov, prostredníctvom ktorej by bolo umožnené ich primerané zabezpečenie v starobe a po skončení výkonu rizikových prác,
•	nerovnaký prístup k povinným odvodom v I. a II. pilieri a k povinným príspevkom v III. pilieri; povinné príspevky platené za rizikárov v III. pilieri majú obdobný charakter ako povinné odvody platené v I. a II. pilieri, avšak na rozdiel od odvodov platených v I. a II. pilieri, povinné odvody, ktoré platí zamestnávateľ za zamestnanca v III. pilieri sú považované za jeho príjem a tak vstupujú do základu dane účastníka III. piliera, ako aj do vymeriavacieho základu na zdravotné poistenie,
•	vzhľadom na automatické predlžovanie dôchodkového veku a ťažšiu zamestnateľnosť osôb v preddôchodkovom veku je žiaduce ustanoviť mechanizmus, prostredníctvom ktorého by si účastníci mohli financovať zo svojich súkromných úspor skorší odchod z trhu práce a postupný odchod na dôchodok; v súvislosti so zavedením novej dávky vyplácanej v III. pilieri - doplnkového predčasného starobného dôchodku (ďalej len preddôchodok) – je potrebné upraviť náležitosti súvisiace s nastavením výplatnej fázy v III. pilieri, 
•	problémy vyplývajúce z aplikačnej praxe.
	
3.	Ciele a výsledný stav	
Uveďte hlavné ciele navrhovaného predpisu (aký výsledný stav chcete reguláciou dosiahnuť):

•	transpozícia vyššie uvedených smerníc,
•	zavedenie preddôchodku, ktorý by umožnil účastníkom systému doplnkového dôchodkového sporenia odísť (čiastočne / úplne) v preddôchodkovom veku z pracovného trhu a financovať svoje životné náklady súkromnými prostriedkami z ich úspor v III. pilieri,
•	zavedenie odvodovej a daňovej úľavy na príspevky zamestnávateľa za účastníka – rizikára a daňové zvýhodnenie dlhodobého čerpania úspor a to až po splnení zákonných podmienok na čerpanie riadneho doplnkového starobného dôchodku,
•	automatický vznik statusu účastníka u zamestnancov – rizikárov a s tým spojená povinnosť zamestnávateľov platiť príspevky na DDS.	
4.	Dotknuté subjekty	
Uveďte subjekty, ktorých sa zmeny návrhu dotknú priamo aj nepriamo:

•	účastníci a potenciálni účastníci doplnkového dôchodkového sporenia – špeciálne rizikári,
•	doplnkové dôchodkové spoločnosti,
•	zdravotné poisťovne,
•	obce, vyššie územné celky, štát.
	
5.	Alternatívne riešenia	
Aké alternatívne riešenia boli posudzované?
Uveďte, aké alternatívne spôsoby na odstránenie definovaného problému boli identifikované a posudzované.

V prípade transpozície smerníc sú alternatívne riešenia bezpredmetné.

V prípade zavedenia preddôchodku boli zvažované rôzne alternatívy týkajúce sa:
•	minimálnej mesačnej splátky preddôchodku (alternatívne boli navrhnuté možnosti: 30 % priemernej mzdy, 120 – 135 % násobok  životného minima pre  jednu plnoletú fyzickú osobu v závislosti od dĺžky čerpania dávky a pod.),
•	maximálnej mesačnej splátky preddôchodku (alternatívne bola navrhnutá možnosť maximálnu výšku mesačnej splátky ponechať bez obmedzenia),
•	určenia cieľovej skupiny (výhradne osoby, ktoré sa v preddôchodkovom veku nevedia uplatniť na trhu práce, resp. všetci účastníci doplnkového dôchodkového sporenia),
•	veku, v ktorom bude možné začať poberať preddôchodok (57 rokov, 58 rokov, 4 roky pred dovŕšením aktuálneho všeobecného dôchodkového veku a pod.) a iných.
V prípade zavedenia odvodovej a daňovej úľavy na príspevky zamestnávateľa za účastníka – rizikára bolo zvažované zavedenie rôznych foriem daňových a odvodových úľav na vybrané kategórie účastníkov, ako aj na všetkých účastníkov doplnkového dôchodkového sporenia.

	
6.	Vykonávacie predpisy	
Predpokladá sa prijatie/zmena  vykonávacích predpisov?	☒  Áno	☐  Nie	
Ak áno, uveďte ktoré oblasti budú nimi upravené, resp. ktorých vykonávacích predpisov sa zmena dotkne:

Oblasti, ktoré budú upravované prijatím nových vykonávacích predpisov:
Doplnková dôchodková spoločnosť bude povinná zostaviť informáciu o dávkach z doplnkového dôchodkového sporenia. Obsah, štruktúru, formu, podmienky, spôsob jej priebežnej aktualizácie a lehoty na jej poskytovanie ustanoví opatrenie.

Vzor výpisu z osobného účtu a výkazu predpokladaných dôchodkových dávok účastníka a poberateľa dávky, ktorý obsahuje pravidlá na stanovenie predpokladov prognóz.

Nasledujúce opatrenia sa vydaním nových opatrení zrušia:

Opatrenie č. 15/2014 Z. z. Opatrenie Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky, ktorým sa ustanovuje obsah, štruktúra, forma, podmienky a spôsob priebežnej aktualizácie a lehoty na zverejnenie kľúčových informácií o príspevkovom doplnkovom dôchodkovom fonde.

Opatrenie č. 504/2013 Z. z. Opatrenie Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky, ktorým sa ustanovuje obsah, forma a štruktúra výpisu z osobného účtu účastníka doplnkového dôchodkového sporenia a poberateľa dávky doplnkového dôchodkového sporenia.

	
7.	Transpozícia práva EÚ 	
Uveďte, v ktorých ustanoveniach ide národná právna úprava nad rámec minimálnych požiadaviek EÚ spolu s odôvodnením.

V návrhu zákona sa v § 64b a § 64c umožňuje tzv. portabilita alebo prevoditeľnosť dôchodkových práv jednotlivých sporiteľov v rámci inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, ktoré podliehajú regulácii smernice EP a Rady 2016/2341. V tomto ohľade ide SR nad rámec minimálnych požiadaviek smernice EP a Rady 2014/50/EÚ, ktorá požaduje len zachovávanie dôchodkových práv pracovníkov, ktorí sa pohybujú medzi členskými štátmi EÚ, keďže na úrovni EÚ nebolo možné dosiahnuť dohodu na pôvodnom návrhu Európskej komisie a umožniť tak prevoditeľnosť dôchodkových práv v rámci všetkých členských štátov.  SR v snahe uľahčiť mobilitu zamestnancov medzi členskými štátmi v tomto prípade využíva možnosť vytvoriť vhodnejšie prostredie pre pracovníkov pohybujúcich sa v rámci EÚ a nad rámec smernice EP a Rady 2014/50/EÚ zavádza možnosť a podmienky individuálneho prevodu majetku účastníka zo systému doplnkového dôchodkového sporenia do zamestnaneckej dôchodkovej spoločnosti, v prípade ak skončí vykonávanie zárobkovej činnosti na území Slovenskej republiky a odchádza pracovať do iného členského štátu. Rovnako bude umožnené členovi zamestnaneckej dôchodkovej spoločnosti previesť jeho dôchodkové nároky do doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, ak o takýto prevod už ako účastník v systéme doplnkového dôchodkového sporenia požiada. Vzhľadom na to, že pôvodný zámer umožniť tzv. portabilitu alebo prenositeľnosť dôchodkových práv nebolo možné ustanoviť vo všetkých krajinách Európskej únie, neexistuje prostriedok, ktorým by bolo možné zamestnaneckú dôchodkovú spoločnosť donútiť k takémuto prevodu. Predpokladom vykonania individuálneho prevodu zo zamestnaneckej dôchodkovej spoločnosti do doplnkovej dôchodkovej spoločnosti je teda súhlas s takýmto prevodom zo strany zamestnaneckej dôchodkovej spoločnosti, ktorá môže vyžadovať splnenie podmienok v súlade s právom jej domovského členského štátu.	
	
8.	Preskúmanie účelnosti**	
Uveďte termín, kedy by malo dôjsť k preskúmaniu účinnosti a účelnosti navrhovaného predpisu.
Uveďte kritériá, na základe ktorých bude preskúmanie vykonané.

* vyplniť iba v prípade, ak materiál nie je zahrnutý do Plánu práce vlády Slovenskej republiky alebo Plánu        legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky. 
** nepovinné	
	
9.	Vplyvy navrhovaného materiálu	
Vplyvy na rozpočet verejnej správy	☒	Pozitívne	☐	Žiadne	☒	Negatívne	
    z toho rozpočtovo zabezpečené vplyvy	☐	Áno	☒	Nie	☐	Čiastočne	
Vplyvy na podnikateľské prostredie	☒	Pozitívne	☐	Žiadne	☒	Negatívne	
    z toho vplyvy na MSP	☒	Pozitívne	☐	Žiadne	☐	Negatívne	
Sociálne vplyvy	☒	Pozitívne	☐	Žiadne	☐	Negatívne	
Vplyvy na životné prostredie	☐	Pozitívne	☒	Žiadne	☐	Negatívne	
Vplyvy na informatizáciu	☐	Pozitívne	☒	Žiadne	☐	Negatívne	
Vplyvy na služby verejnej správy pre občana, z toho							
    vplyvy služieb verejnej správy na občana	☐	Pozitívne	☒	Žiadne	☐	Negatívne	
    vplyvy na procesy služieb vo verejnej správe	☐	Pozitívne	☒	Žiadne	☐	Negatívne	

10.	Poznámky	
V prípade potreby uveďte doplňujúce informácie k návrhu.

Vplyv na rozpočet verejnej správy: 
Negatívny dopad novely zákona na rozpočet verejnej správy bude spôsobený predovšetkým zavedením daňovej a odvodovej úľavy na príspevky zamestnávateľa za zamestnancov vykonávajúcich rizikovú prácu a taktiež zaradením poberateľov preddôchodku medzi poistencov štátu na zdravotné poistenie. V dlhodobom horizonte bude mať pravdepodobne negatívny dopad aj zrušenie povinnosti platiť daň z výnosov z investovania v prípade poberania dočasného doplnkového dôchodku na min. 5 rokov (v najbližších rokoch by mal byť vplyv zanedbateľný). 
Pozitívnym vplyvom na rozpočet verejnej správy môžu byť znížené náklady na dávku v hmotnej núdzi. Dôvodom je, že hmotná núdza sa zisťuje aj posúdením možnosti uplatnenia nárokov členov domácnosti, medzi ktoré sa zaraďuje aj preddôchodok zo systému doplnkového dôchodkového sporenia. Vzhľadom na nedostatok údajov nie je možné v súčasnosti tento potenciálne pozitívny vplyv kvantifikovať.

Vplyv na podnikateľské prostredie: 
Zavedenie preddôchodku, úprava výplatnej fázy, nové daňovo – odvodové stimuly, ako aj kvalitnejšie informovanie účastníkov o ich aktuálnych aj očakávaných dôchodkových nárokoch môže zvýšiť atraktivitu sporenia na dôchodok v III. pilieri, čo sa môže pozitívne premietnuť na doplnkové dôchodkové spoločnosti cez zvýšenie objemu majetku, ktorý budú v budúcnosti spravovať. Úprava informačných systémov doplnkových dôchodkových spoločností súvisiaca predovšetkým so zmenami vo výplatnej fáze III. piliera a informačných povinností, ako aj personálne zmeny, vyvolajú jednorazové, ako aj ďalšie priebežné náklady na strane doplnkových dôchodkových spoločností.

Novela zákona bude na druhej strane u zamestnávateľov, ktorí zamestnávajú osoby vykonávajúce rizikovú prácu viesť k zníženiu nákladov, ktoré súvisia s platením zdravotných odvodov z príspevku zamestnávateľa za zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce. Zavedením automatického statusu účastníka pre zamestnancov – rizikárov vznikne zamestnávateľom nová povinnosť, ktorá v súvislosti s inými úpravami zákona môže mať pozitívne ako aj negatívne či neutrálne vplyvy na podnikateľské prostredie (podrobnejšie opísané v materiály analýza vplyvov na podnikateľské prostredie).  

Sociálne vplyvy:
V súvislosti s novelou zákona sa predpokladajú iba pozitívne sociálne vplyvy ako zvýšenie čistého príjmu účastníkov - rizikárov z dôvodu zrušenia platenia dane z príjmu ako aj zdravotných odvodov z príspevku zamestnávateľa na doplnkové dôchodkové sporenie, zavedenie preddôchodku, ktorý umožní účastníkom DDS odísť v preddôchodkovom veku z pracovného trhu a financovať svoje životné náklady súkromnými prostriedkami, daňové zvýhodnenie čerpania dlhodobého dôchodku z doplnkového dôchodkového sporenia a taktiež skvalitnenie informačných povinností doplnkových dôchodkových spoločností voči účastníkom DDS.
	
11.	Kontakt na spracovateľa	
Uveďte údaje na kontaktnú osobu, ktorú je možné kontaktovať v súvislosti s posúdením vybraných vplyvov

Mgr. Mária Dančeková (Žižáková), 
email: maria.dancekova@employment.gov.sk , 
tel.: 02/2046 1915
	
12.	Zdroje	
Uveďte zdroje (štatistiky, prieskumy, spoluprácu s odborníkmi a iné), z ktorých ste pri vypracovávaní doložky, príp. analýz vplyvov vychádzali.

Anonymizované mikro dáta od doplnkových dôchodkových spoločností o výške príspevkov zamestnancov a zamestnávateľov a nasporenej sume jednotlivých účastníkov.

Dáta od doplnkových dôchodkových spoločností o vývoji priemerného príspevku zamestnancov a zamestnávateľov ako aj o počte príspevkov zamestnávateľov a zamestnancov

Odhad výšky nákladov spojených so zavedením nových informačných povinností od jednotlivých doplnkových dôchodkových spoločností.

Makroekonomická prognóza IFP.

Údaje poskytnuté Úradom verejného zdravotníctva o počte osôb vykonávajúcich rizikové práce a o zamestnávateľoch zamestnávajúcich takýchto zamestnancov.

Výstupy z kontrolných akcií Škrtič, realizovaných Národným inšpektorátom práce, zameraných na kontrolu dodržiavania povinností, kt. zamestnávateľom vyplývajú na základe zákona č. 650/2004 Z. z. o doplnkovom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.

Počty osôb, ktoré nie sú zamestnancami, samostatne zárobkovo činnými osobami, ani poistencami štátu na zdravotné poistenie – teda počty samoplatcov zdravotného poistenia od zdravotných poisťovní. 

Údaje Štatistického úradu SR o počte obyvateľov podľa veku (55 – 59 roční), počte pracujúcich podľa veku (55 – 59 roční) a počte nezamestnaných podľa veku (55 – 59 roční).

	
13.	Stanovisko Komisie pre posudzovanie vybraných vplyvov z PPK	
Uveďte stanovisko Komisie pre posudzovanie vybraných vplyvov, ktoré Vám bolo zaslané v rámci predbežného pripomienkového konania

I. Úvod: Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky dňa 
5. októbra 2017 predložil Stálej pracovnej komisii na posudzovanie vybraných vplyvov (ďalej len „Komisia“) na predbežné pripomienkové konanie materiál „Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 650/2004 Z. z. o doplnkovom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony“. Materiál predpokladá pozitívno-negatívne vplyvy na rozpočet verejnej  správy, ktoré nie sú rozpočtovo zabezpečené, pozitívno-negatívne vplyvy na podnikateľské prostredie, vrátane pozitívnych vplyvov na malé a stredné podniky a pozitívne sociálne vplyvy. 

II. Pripomienky a návrhy zmien: Komisia uplatňuje k materiálu nasledovné pripomienky a odporúčania:

K analýze vplyvov na podnikateľské prostredie
Predkladateľ v Analýze vplyvov na PP uvádza v bode 3.3.4 Súhrnnú tabuľku nákladov regulácie, kde popisuje jednotlivé položky a druhy priamych a nepriamych nákladov. Komisia upozorňuje predkladateľa, že chýba v závere tabuľky konečný sumár – súhrn priamych, nepriamych a administratívnych nákladov, čiže výsledná suma súčtu týchto nákladov. 
Predkladateľ uvádza v závere tabuľky ako „Celkové náklady regulácie“ identickú sumu „Priame finančné náklady“ ( -1 409 tis. eur). Komisia odporúča túto položku doplniť.

Stanovisko MPSVR SR: 
Náklady regulácie sa týkajú dvoch okruhov podnikateľských subjektov a to doplnkových dôchodkových spoločností a zamestnávateľov, zamestnávajúcich osoby vykonávajúce rizikovú prácu. V prípade doplnkových dôchodkových spoločností ide o zvýšenie nepriamych finančných nákladov (jednorazové aj opakujúce sa na ročnej báze) ako aj o zvýšenie administratívnych nákladov (opakujúce sa na ročnej báze). V prípade zamestnávateľov, ktorí zamestnávajú osoby vykonávajúce rizikovú prácu sa jedná o zníženie priamych finančných nákladov (opakujúce sa na ročnej báze). 

Z uvedeného dôvodu nevnímame ako vhodné a účelné zmiešavať náklady jednorazové s nákladmi opakujúcimi sa. Rovnako tak nevnímame ako vhodné spájať vyčíslenie nákladov, ktoré vzniknú doplnkovým dôchodkovým spoločnostiam, s úsporami nákladov, ktoré vzniknú inej kategórii podnikateľov (konkrétne zamestnávateľom, zamestnávajúcim zamestnancov vykonávajúcich tzv. rizikové práce). Sumárny údaj by podľa nášho názoru mohol pôsobiť zmätočne a zavádzajúco a nepodával by jasný obraz o reálnych dopadoch navrhovanej regulácie na podnikateľské prostredie.

Všeobecne
V analýze vplyvov na rozpočet verejnej správy je kvantifikovaný rozpočtovo nezabezpečený vplyv v roku 2019 v sume 8,3 mil. eur a v roku 2020 v sume 8,9 mil. eur, ktorý vyplýva z výpadku príjmov a nárastu výdavkov rozpočtu verejnej správy.

S rozpočtovo nekrytým vplyvom zásadne Ministerstvo financií SR nesúhlasí a v zmysle § 33 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy žiada do materiálu doplniť návrhy na úhradu úbytku príjmov a návrhy na úhradu zvýšených výdavkov. Ministerstvo financií SR podotýka, že návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2018 až 2020 bol schválený vládou SR 11. októbra 2017.

Stanovisko MPSVR SR: 
Návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2018 až 2020, ktorý bol schválený vládou SR 11.10.2017,  neumožňuje  kapitole MPSVR SR  pokryť  úbytok príjmov a nárast výdavkov  vyplývajúcich z novely zákona v rámci jej limitov príjmov a výdavkov. Keďže  dopad sa týka až rokov 2019 a 2020,  ktorých návrh limitov príjmov a výdavkov  bude aktualizovaný  pri  príprave návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2019 až 2021, je podľa nášho názoru priestor na zapracovanie vyčíslených dopadov po rokovaniach s MF SR do príslušných  rozpočtových kapitol.

K analýze vplyvov na rozpočet verejnej správy

Komisia žiada spresniť kvantifikáciu vplyvov na rozpočet verejnej správy podľa individuálnych údajov účastníkov III. piliera.

Stanovisko MPSVR SR: 
Kvantifikácie vplyvov na rozpočet verejnej správy ako aj sociálnych vplyvov boli odhadované na základe individuálnych, anonymizovaných údajov účastníkov III. piliera (poskytnutých doplnkovými dôchodkovým spoločnosťami ) a to hlavne nasporenej sumy účastníkov ku koncu roku 2016, príspevkov zamestnávateľa ako aj vlastných príspevkov a veku jednotlivých účastníkov. Výška priemerného príspevku za rizikárov, ako aj počet príspevkov za rizikárov v rokoch 2019 a 2020 bol odhadnutý z makro dát od doplnkových dôchodkových spoločností z dôvodu, že MPSVR SR v prípade tohto typu dát disponuje dlhším časovým radom údajov.

Tak ako na viacerých miestach jednotlivých analýz vplyvov upozorňujeme, presnejšia kvantifikácia vybraných dopadov by bola možná v prípade prepojenia individuálnych údajov zo Sociálnej poisťovne s individuálnymi údajmi od doplnkových dôchodkových spoločností. Vzhľadom na to, že predkladateľ novely zákona nedisponuje zákonnou právomocou získavať individuálne údaje o účastníkoch v takej podobe, ktorá by uvedené umožnila, novela zákona upravuje predmetné ustanovenie tak, aby v budúcnosti takáto presnejšia kvantifikácia bola možná. Predkladateľ novely zákona obdobne rozširuje prístup k takýmto údajom aj pre MF SR.

Ďalšie spresnenie kvantifikácii na základe individuálnych údajov by bolo možné len v prípade prepojenia predmetných údajov o účastníkoch s individuálnymi údajmi z Finančnej správy. Vzhľadom na to, že tieto údaje podliehajú daňovému tajomstvu, nie je v možnostiach predkladateľa novely zákona takéto prepojenie zabezpečiť ani ex-post po schválení predkladanej novely. Naopak, predkladateľ pripomienky by mal mať po schválení tejto novely zákona ako jediný subjekt štátnej správy takú kompetenciou, aby si vedel prepojenie uvedených údajov pre potreby požadovanej analýzy zabezpečiť.

V bode 2.2.4.1. b) Komisia žiada upraviť tretí odsek tak, aby bol zrozumiteľný. Zároveň Komisia žiada, aby tu boli uvedené konkrétne kvantitatívne predpoklady výpočtu, nielen výsledná suma.

Stanovisko MPSVR SR: 
Uvedený odsek bol upravený na základe pripomienky komisie.

Komisia žiada spresniť na základe akých údajov je zostavené percentuálne rozdelenie osôb v preddôchodkovom veku v prípade výpočtu výdavkov na poistné do zdravotných poisťovní.

Stanovisko MPSVR SR: 
Požiadavka komisie bola zapracovaná v rámci analýzy vplyvov na rozpočet verejnej správy a spresnená v rámci state č. 12 (Zdroje) doložky vybraných vplyvov. 
Komisia žiada kvantifikovať výpadok daňových a odvodových príjmov z dôvodu, že skupina osôb, ktorá je dnes zamestnaná v prípade zavedenia preddôchodku odíde z trhu práce skôr. Predpoklad, že všetky voľné pozície budú obsadené novými zamestnancami, ktorí boli doteraz mimo trhu práce, je nerealistický. Výpadok daňových a odvodových príjmov môže byť výrazný a z tohto titulu bude nutné uvažovať o skrátení obdobia, počas ktorého je možné poberať preddôchodok tak, aby slúžil ako náhrada predčasného starobného dôchodku.

Stanovisko MPSVR SR:
Parametre dávky preddôchodok boli navrhnuté na základe diskusie so sociálnymi partnermi. Zmena, ktorú požaduje predkladateľ pripomienky (skrátenie obdobia, počas ktorého je možné poberať preddôchodok  tak, aby slúžil ako náhrada predčasného starobného dôchodku), by vecne menila charakter preddôchodku. Ako sa uvádza v 3.2. Jednotnej metodiky pre posudzovanie vybraných vplyvov: „Komisia sa nevyjadruje k vecnej stránke materiálu.“. Máme preto za to, že predmetná pripomienka je nad rámec Jednotnej metodiky. 

Predkladateľ pripomienky ďalej tvrdí, že: „Predpoklad, že všetky voľné pozície budú obsadené novými zamestnancami, ktorí boli doteraz mimo trhu práce, je nerealistický.“. Toto svoje tvrdenie nijakým spôsobom nepodložil. Rovnako tak nepovedal, s akou hodnotou predmetnej premennej by mal predkladateľ novely v kvantifikácii počítať, aby bola predkladateľom pripomienky považovaná realizovaná kvantifikácia za realistickú. Vzhľadom na uvedené nie je jasné, ako by mala byť zmenená kvantifikácia dopadov na verejnú správu, aby bola pripomienka predkladateľa uspokojená. 

Komisia žiada odhadnúť počet osôb, ktoré by o vyplácanie preddôchodku mali záujem na základe individuálnych údajov z III. Piliera.

Stanovisko MPSVR SR: 
Pripomienku považujeme za bezpredmetnú vzhľadom na to, že počet dotknutých osôb je predmetom analýzy sociálnych vplyvov (nie analýzy vplyvov na verejné financie). Celkový počet účastníkov III. piliera, ktorých by sa zavedenie dávky preddôchodok mohlo dotknúť v najbližších rokoch, je uvedený v časti 4.1. analýzy sociálnych vplyvov („V najbližších rokoch by sa mal počet účastníkov III. piliera, ktorých sa bude priamo týkať možnosť poberania preddôchodku, pohybovať cca okolo 26 000.“), na čo upozorňujeme aj v analýze dopadov na verejné financie (v časti 2.2.4.2.). Uvedený počet osôb bol stanovený na základe individuálnych dát o účastníkoch v III. pilieri a to nasledovne: odhadli sme nasporenú sumu, ktorú by účastník mal na svojom účte v rokoch 2019 a 2020. Na základe nasporenej sumy sme určili počet mesiacov, v ktorých by preddôchodok účastník mohol poberať a to v minimálnej výške. Na základe počtu mesiacov, na ktoré by účastníkovi nasporená suma v minimálnej výške vystačila a počtu mesiacov, ktoré mu ostávajú do dosiahnutia dôchodkového veku (nezohľadňovali sme individuálny dôchodkový vek z rovnakých dôvodov ako uvádzame vyššie – neexistencia prepojenia individuálnych dát z I. a III. piliera + uvedená informácia neexistuje, pokiaľ dotyčná osoba nepožiada o dôchodok z I. alebo II. piliera) sme vypočítali maximálny počet osôb, ktorých sa preddôchodok môže dotknúť v rokoch 2019 a 2020. 

Čo sa týka požiadavky určenia záujmu osôb o dávku preddôchodok na základe individuálnych dát z III. piliera:  na základe individuálnych údajov nie je možné zodpovedne určiť preferenciu účastníkov poberať túto dávku z III. piliera ani preferenciu čo sa týka zvýšenia mesačnej splátky preddôchodku na úkor skrátenia obdobia poberania tejto dávky. Keďže podobná dávka v systéme doplnkového dôchodkového sporenia ešte nebola zavedená, individuálne dáta o účastníkoch z III. piliera neobsahujú žiaden spoľahlivý indikátor správania účastníkov, na základe ktorého by bolo možné ich záujem o preddôchodok realisticky odhadnúť. Ak by sme vychádzali z dát o poistencoch (I. pilier) žiadajúcich o predčasný starobný dôchodok (o predčasný starobný dôchodok a  o starobný dôchodok žiadajú poistenci v pomere 1:2), z 26 000 osôb, uvedených vyššie, by o preddôchodok mohlo mať v najbližších rokoch záujem približne 8 700 osôb.  

Komisia žiada, aby vplyvy na rozpočet verejnej správy boli kvantifikované nielen do roku 2020, ale aj z pohľadu dlhodobej rovnováhy III. piliera. V budúcnosti môže počet účastníkov III. piliera, relatívne k počtu všetkých zamestnaných (resp. relatívne k celej populácii), stále narastať, čo by spôsobilo aj nárast výpadkov na daniach a odvodoch, až kým by sa systém nedostal do dlhodobej rovnováhy. Napr. doložka sociálnych vplyvov síce konštatuje, že možnosť poberania preddôchodku by sa v najbližších rokoch mala týkať asi 26 tisíc osôb, ale chýba odhad, koľkých sa bude týkať o 10 až 20 rokov.

Stanovisko MPSVR SR: 
V analýze vplyvov na verejné financie, ako aj v metodickom postupe pre analýzu vplyvov na rozpočet verejnej správy nevyplýva požiadavka kvantifikácie vplyvov na rozpočet verejnej správy po roku 2020. Naopak, v metodickom postupe je jasne uvedené, že: „Údaje sa uvádzajú za bežný rok a tri nasledujúce roky.“. Z uvedeného dôvodu možno považovať pripomienku ako nesúladnú s požiadavkami Jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov.

Predkladateľ novely zákona si plne uvedomuje dôležitosť kvantifikácie dopadov na verejné financie v dlhodobom horizonte  (pokiaľ zmena politík takéto dopady zakladá) a sám zapracovanie takejto úpravy Jednotnej metodiky opakovane odporúčal. V prípade, že by bolo možné na základe dostupných údajov realisticky odhadnúť dopady predkladanej novely na verejné financie v dlhodobom horizonte, predkladateľ by tak učinil aj nad rámec požiadaviek Jednotnej metodiky – obdobne ako pri iných ním predkladaných novelách (z oblasti sociálneho poistenia). Vzhľadom na to, že: i) dopady predkladanej novely ovplyvňuje veľké množstvo behaviorálnych aspektov, ii) skutočnosť, že väčšina účastníkov si stále sporí na základe účastníckych zmlúv, ktorých súčasťou sú dávkové plány (umožňujúce značne flexibilné čerpanie úspor v III. pilieri), iii) ako aj množstvo ďalších súvisiacich faktorov, ktorých vývoj nemožno v strednodobom - dlhodobom horizonte spoľahlivo predikovať, požiadavke kvantifikácie dopadov novely v horizonte niekoľkých dekád nemožno pri súčasnom poznaní stavu vyhovieť tak, aby predložená kvantifikácia ponúkala reálnu pridanú hodnotu.

III. Záver: Stála pracovná komisia na posudzovanie vybraných vplyvov vyjadruje 

nesúhlasné stanovisko

s materiálom predloženým na predbežné pripomienkové konanie s odporúčaním na jeho dopracovanie podľa pripomienok v bode II.  

IV. Poznámka: Predkladateľ zapracuje pripomienky a odporúčania na úpravu uvedené v bode II a uvedie stanovisko Komisie do Doložky vybraných vplyvov spolu s vyhodnotením pripomienok.

Nesúhlasné stanovisko Komisie neznamená zastavenie ďalšieho schvaľovacieho procesu. Stanovisko Komisie slúži ako podklad pre informované rozhodovanie vlády Slovenskej republiky a ďalších subjektov v rámci schvaľovacieho procesu. Predkladateľ má možnosť dopracovať materiál podľa pripomienok a zaslať ho na opätovné schválenie Komisie, ktorá môže následne zmeniť svoje stanovisko.