Vyhlásenie predkladateľa

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 576/2004 Z. z. o zdravotnej starostlivosti, službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, sa predkladá s rozporom k týmto zásadným pripomienkam:

Pripomienky Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky:
1.	K čl. IV nad rámec navrhovanej úpravy vložiť nový bod 10 (§ 82 ods. 1)

Nad rámec navrhovanej úpravy zásadne žiadame (rovnako ako Zbor väzenskej a justičnej stráže) doplniť do článku IV nový bod 10, v ktorom sa bude novelizovať ustanovenie § 82 ods. 1 zákona č. 578/2004 Z. z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve v znení neskorších predpisov nasledovne: „10. V § 82 v odseku 1 sa v písmene c) za slovom „zk)“ slovo „a“ nahrádza čiarkou a za slovo „zy)“ sa vkladajú slová „a an)“: Odôvodnenie: Ide o uplatnenie sankcie za porušenie povinnosti poskytovateľa zdravotnej starostlivosti, v súvislosti s predchádzajúcim novelizačným bodom. Doterajší bod 10 až 13 sa označuje ako bod 11 až 14. Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
2.	K čl. IV nad rámec navrhovanej úpravy vložiť nový bod 7 (§ 79a ods. 1 písm. an.)

Nad rámec navrhovanej úpravy zásadne žiadame (rovnako ako Zbor väzenskej a justičnej stráže) doplniť do článku IV nový bod 7, ktorým sa bude novelizovať ustanovenie § 79 ods. 1 zákona č. 578/2004 Z. z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve v znení neskorších predpisov nasledovne: „7. V § 79 sa odsek 1 dopĺňa písmenom an), ktoré znie: „an) poskytnúť zdravotnú starostlivosť indikovanú lekárom Zboru väzenskej a justičnej stráže osobe vo výkone väzby, osobe vo výkone trestu odňatia slobody alebo osobe vo výkone detencie v termíne, ktorý je dohodnutý vopred so zdravotníckym zariadením Zboru väzenskej a justičnej stráže; neodkladnú zdravotnú starostlivosť je poskytovateľ povinný poskytnúť bezodkladne.“ Odôvodnenie: Počas dlhodobej praxe sa opakovane vyskytli prípady, kedy nie je Zbor väzenskej a justičnej stráže schopný zabezpečiť primeranú elektívnu zdravotnú starostlivosť pre osoby vo výkone väzby a osoby vo výkone trestu odňatia slobody (ďalej len „obvinené a odsúdené osoby“) v špecializovaných ambulanciách, nakoľko lekári špecialisti opakovane odmietajú poskytovať zdravotnú starostlivosť týmto osobám. Využívajú na to ustanovenia § 12 ods. 2 písm. a) a c) zákona č. 576/2004 Z. z. Obvinené a odsúdené osoby nie sú lukratívnymi pacientmi, nedisponujú finančnou hotovosťou s možnosťou úhrady za zdravotnícke výkony v súkromných zdravotníckych centrách, často sa jedná o konfliktné osoby, ktoré sa neodôvodnene sťažujú na poskytnutú zdravotnú starostlivosť. V mnohých prípadoch predstavuje ich dlhodobejšie zotrvávanie v čakárňach zdravotníckych zariadení problém pre poskytovateľov, keďže istým spôsobom prítomnosť ozbrojenej eskorty s takouto osobou v čakárni môže znižovať kredibilitu poskytovateľa. Zo strany štátu sa však jedná o povinnosť zabezpečiť zdravotnú starostlivosť i obvineným a odsúdeným osobám, ktoré sú obmedzené na viacerých ľudských právach, vrátane možnosti slobodného výberu poskytovateľa zdravotnej starostlivosti. Vzhľadom na to, že Zbor väzenskej a justičnej stráže nedisponuje lekármi – špecialistami v dostatočnom počte a v mnohých špecializáciách nedisponuje lekármi vôbec, za súčasnej platnej právnej úpravy môže nastať situácia, že obvinenej alebo odsúdenej osobe alebo osobe v detenčnom ústave nie je poskytnutá potrebná zdravotná starostlivosť v termíne, ktorý by bol žiadúci na včasnú diagnostiku a liečbu aj závažného ochorenia dostatočne včas. Prípadne nie je poskytnutá počas výkonu väzby alebo výkonu trestu vôbec. Takýto problém je napríklad celoslovensky v odboroch kardiológia, imunoalergológia, ortopédia, pričom v niektorých regiónoch je dostupnosť špecializovanej zdravotnej starostlivosti mizivá aj v iných odboroch. Ďalším aspektom, ktorý je nevyhnutné upraviť v zákone, je poskytnutie zdravotnej starostlivosti vo vopred dohodnutom termíne. V súčasnosti je v mnohých prípadoch prax taká, že ozbrojené eskorty, doprevádzajúce obvinené alebo odsúdené osoby na zdravotnícke vyšetrenie čakajú v zdravotníckom zariadení na vyšetrenie aj niekoľko hodín, čím sa zvyšuje bezpečnostné riziko vzniku mimoriadnej udalosti, obzvlášť v prípadoch organizovaného zločinu, kedy nie je vylúčené ani ozbrojené prepadnutie eskorty alebo iná mimoriadna udalosť, ktorá okrem ohrozenia členov eskortného tímu ohrozuje aj civilnú verejnosť prítomnú v zdravotníckom zariadení. Napriek tomu, že navrhované ustanovenie má charakter pozitívnej diskriminácie pre väznené osoby, javí sa ako nevyhnutnosť a vychádza z predchádzajúcich skúseností väzenských služieb. Čo je zrejmé aj zo zákonných úprav iných štátov EÚ, ako príklad uvádzame právnu úpravu v Českej republike: Zákon č. 372/2011 Sb. o zdravotních službách a podmínkách jejich poskytování (zákon o zdravotních službách) má upravenú problematiku poskytovania zdravotnej starostlivosti osobám vo výkone väzba a výkone trestu odňatia slobody a súčasne jej neposkytnutie v § 45 odsek 2 písmeno k) a § 117ods.2 písmeno h) predmetného zákona, ktoré znejú: „§ 45 (2)Poskytovatel je povinen k) poskytnout zdravotní služby indikované lékařem Vězeňské služby osobě obviněné nebo odsouzené nebo umístěné v ústavu pro výkon zabezpečovací detence v termínu předem dohodnutém s Vězeňskou službou; to neplatí v případě poskytnutí neodkladné péče. § 117 (2) Poskytovatel se dopustí přestupku dále tím, že h) neposkytne zdravotní služby indikované lékařem Vězeňské služby osobě obviněné, odsouzené nebo umístěné do výkonu zabezpečovací detence podle § 45 odst. 2 písm. k),V § 12 ods. 12 sa na konci pripájajú tieto slová: „a podľa § 11 ods. 6 písm. a).“ Doterajšie body 7 až 12 sa označujú ako body 8 až 13. Uvedenú pripomienku považujeme za zásadnú.

Odôvodnenie: S navrhovanou povinnosťou nie je možné súhlasiť a to predovšetkým z dôvodu, že:
-	takéto osoby (osoby vo výkone väzby, osoby vo výkone trestu odňatia slobody a osoby vo výkone detencie) by mali nerovnaké postavenie vo vzťahu k ostatným občanom Slovenskej republiky,
-	požadovanou úpravou by prišlo k porušeniu zásady rovnakého zaobchádzania pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti, teda k rozporu vo vzťahu k § 11 ods. 2 zákona č. 576/2004 Z. z. a zároveň by hrozilo porušenie antidiskriminačného zákona, 
-	MZ SR systémovo neprijalo úpravu možnosti objednať sa v dohodnutom čase za úhradu a ustanovenie uvedenej povinnosti a sankcie by poskytovatelia zdravotnej starostlivosti, ale aj občania prijali veľmi negatívne,
-	MZ SR má priebežne požiadavku zo strany rôznych spoločností a ustanovenie výnimiek pre občanov ZŤP, tehotné ženy, dôchodcov, darcov krvi a podobne. 

Pripomienka Konfederácie odborových zväzov Slovenskej republiky
1.	Čl. II a IV

KOZ SR po posúdení predloženého návrhu predkladá nasledovné zásadné pripomienky: K Čl. II (zákon č. 2/1991 Zb. o kolektívnom vyjednávaní) KOZ SR trvá na tom, aby znenie §22a zákona č.2/1991 Zb. o kolektívnom vyjednávaní bolo z navrhovanej zmeny zákona vynechané. Odôvodnenie: Navrhované doplnenie zákona č.2/1991 Zb. o kolektívnom vyjednávaní podľa nášho názoru je protiústavné, nevyvážené a nemorálne z nasledovných dôvodov: Článok 37 Ústavy SR garantuje občanom právo slobodne sa združovať s inými na ochranu svojich hospodárskych a sociálnych záujmov. Odborové organizácie vznikajú nezávisle od štátu. Obmedzovať počet odborových organizácií, ako aj zvýhodňovať niektoré z nich v podniku alebo v odvetví, je neprípustné. Činnosť odborových organizácií možno obmedziť zákonom, ak ide o opatrenie v demokratickej spoločnosti nevyhnutné na ochranu bezpečnosti štátu, verejného poriadku alebo práv a slobôd druhých. Citované ustanovenie tiež zabezpečuje každému občanovi právo na štrajk, pričom podmienky ustanoví zákon. Ústava SR je platná od roku 1992. - Odborové organizácie sú samostatné právne subjekty, ktoré sa vo svojej činnosti riadia schválenými stanovami; - Odborové organizácie nie sú poberateľmi žiadneho štátneho príspevku. Odborové organizácie hospodária výlučne len s finančnými prostriedkami, ktoré jej členovia dobrovoľne uhrádzajú ako členský príspevok zo svojich čistých príjmov po ich zdanení; - Použitie finančných prostriedkov odborovej organizácie každoročne schvaľuje členská schôdza; - Zaplatené členské príspevky z pohľadu zákona o dani z príjmu nie je možné považovať u zamestnanca za odpočítateľnú položku; - Navrhovaná zmena zákona by bola nielen neprípustným zásahom do nezávislosti odborovej organizácie, ale v konečnom dôsledku aj znemožnením realizácie ústavného práva na štrajk; - Navrhované doplnenie zákona považujeme za obmedzenie činnosti odborovej organizácie, pričom nie je naplnená podmienka, že ide o opatrenie v demokratickej spoločnosti nevyhnutné na ochranu bezpečnosti štátu, verejného poriadku alebo práv a slobôd druhých; - Odborová organizácia uzatvára kolektívnu zmluvu pre všetkých zamestnancov zamestnávateľa. Nečlenovia odborov nijakým spôsobom finančne neparticipujú na výdavkoch odborovej organizácie v súvislosti s uzatvorením kolektívnych zmlúv; - Zamestnanec počas dní účasti na štrajku nemá nárok na mzdu. Toto ustanovenie je dostatočne obmedzujúce a z veľkej časti už teraz bráni presadzovaniu oprávnených požiadaviek zamestnancov formou účasti na štrajku; - Požadovať platenie poistného na verejné zdravotné poistenie za obdobie, kedy zamestnanec nemá nárok na mzdu (počas dní účasti na štrajku), je v rozpore aj so samotným zákonom č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení ..., ktorý ustanovuje, že vymeriavací základ zamestnanca na platenie zdravotného poistenia je plnenie poskytnuté zamestnávateľom zamestnancovi; - Snaha predkladateľa návrhu, zaviesť povinnosť odborovej organizácie hradiť z prostriedkov členských príspevkov odborov poistné na verejné zdravotné poistenie za zamestnancov zamestnávateľa, bez ohľadu na ich členstvo v odborovej organizácii, je bezprecedentná; - Hospodárenie s vlastnými finančnými prostriedkami a členskými príspevkami je výhradne v kompetencii odborovej organizácie, určené stanovami. Štát nesmie zasahovať do autonómie odborovej organizácie stanovením povinnosti ohľadom použitia finančných prostriedkov; - Akýkoľvek úspešný štrajk, ktorého sa zúčastní prevažujúca časť zamestnancov zamestnávateľa, v dôsledku ktorého odborové organizácie sa stávajú dlžníkmi zamestnávateľa, môže byť príčinou zániku odborovej organizácie v dôsledku spôsobenia jej platobnej neschopnosti; - Právo kolektívne vyjednávať a uzatvoriť kolektívnu zmluvu nepatrí ľubovoľným zástupcom zamestnancov, je to výlučná kompetencia odborovej organizácie. Navrhované doplnenie zákona, ktoré je spôsobilé vyvolať platobnú neschopnosť, až zánik odborovej organizácie, je podľa nášho názoru v rozpore s Dohovorom Medzinárodnej organizácie práce o podpore kolektívneho vyjednávania č. 154 z roku 1981. K Čl. VI (zákon č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov) KOZ SR požaduje zmeniť znenie §12 ods.5: „Sadzba poistného za dni účasti zamestnanca na štrajku je pre zamestnávateľa 4 % z vymeriavacieho základu podľa § 13 ods. 14,“ Odôvodnenie: Navrhovaná sadzba je na úrovni platby štátu za ekonomicky neaktívnych občanov (§12 ods.1 písm. f) zákona č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení. Tiež požadujeme obdobne ako v prípade poistencov štátu za vymeriavací základ považovať priemernú mzdu v národnom hospodárstve z pred dvoch rokov. Analogický postup je na mieste z dôvodu, že sa jedná o zamestnanca, ktorý v čase účasti na štrajku nemá príjem. Vzhľadom na zásadné pripomienky k Čl. II a Čl. VI požadujeme zrušiť navrhované doplnenie §24 o písmená o) p).
Odôvodnenie: Nakoľko KOZ SR požadovalo vypustenie úpravy čl. II a Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky tejto požiadavke vyhovelo, bolo potrebné z navrhovanej úpravy zákona č. 576/2004 Z. z. o zdravotnej starostlivosti, službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, vypustiť aj ostatné súvisiace ustanovenia týkajúce sa štrajku, pretože Ministerstvo zdravotníctva sa nestotožňovalo s úpravou navrhnutou KOZ SR z dôvodu, že sa navrhovalo, aby zamestnávateľ platil za zamestnanca počas štrajku, čo je neprijateľné pre zamestnávateľa a akékoľvek úpravy, ktoré by Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky prijalo by boli tak zásadné, že predložený materiál by musel byť opäť predmetom medzirezortného pripomienkového konania. Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky taktiež vyhovelo aj pripomienkam iných subjektov na vypustenie týchto ustanovení a rovnako tak aj pripomienke subjektu, ktorý namietal, že všetky ustanovenia súvisiace so štrajkom sú nesúvisiacou novelou k čl. I.

Pripomienka Ministerstva financií Slovenskej republiky:
1.	Všeobecne
1. V doložke vybraných vplyvov (ďalej len „doložka vplyvov“) sa konštatuje, že návrh predpokladá pozitívny vplyv aj negatívny vplyv na rozpočet verejnej správy, ktorý bude rozpočtovo zabezpečený zo zdrojov verejného zdravotného poistenia, s čím však nemožno súhlasiť. Podľa návrhu za organizáciu a financovanie prehliadok mŕtvych tiel zodpovedá Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou (ďalej len „úrad“), ktorý bude zodpovedný aj za ukladanie pokút v súvislosti s vykonávaním prehliadok. V prípade realizácie verejného obstarávania (uzavretie zmluvy s organizátorom vykonávania prehliadok mŕtvych tiel) pri vykonávaní prehliadok mŕtvych tiel mimo zdravotníckeho zariadenia vo všetkých samosprávnych krajoch sú kvantifikované celkové výdavky v sume 1,25 mil. eur, pričom úhrada za vykonanie jednej prehliadky mŕtveho tela bez prepravy lekára sa predpokladá maximálne vo výške 40 eur. Ak verejné obstarávanie nebude úspešné, výška úhrady sa predpokladá v rozmedzí od 30 do 40 eur. Je však pravdepodobné, že predpokladaná úhrada vo výške 40 eur značne prevyšuje aktuálnu výšku úhrady za vykonanie jednej prehliadky a môže mať negatívny vplyv na rozpočet úradu v jednotlivých rokoch, čo žiadam zohľadniť aj v doložke vplyvov. Vzhľadom na to, že úrad bude tieto aktivity realizovať z príspevkov verejného zdravotného poistenia, žiadam tieto výdavky uvádzať ako výdavky verejného zdravotného poistenia. Súčasne upozorňujem, že príspevky na činnosť úradu v jednotlivých rokoch nekorešpondujú s návrhom rozpočtu verejnej správy na roky 2018 až 2020. Zároveň upozorňujem, že v Analýze vplyvov na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu tabuľkách č. 1 a č. 3 sú kvantifikované príjmy zdravotníckych zariadení z paušálnej platby za poskytovanú zdravotnú starostlivosť na urgentných príjmoch prvého typu a druhého typu (podpoložka 312 003) a úprava výpočtu odpočítateľnej položky (podpoložka 154 004). Vzhľadom na to, že výdavky na úhradu zdravotnej starostlivosti na urgentných príjmoch sú realizované priamo z výdavkov verejného zdravotného poistenia, nie je potrebné ich uvádzať aj v príjmovej časti. V nadväznosti na vyššie uvedené žiadam doložku vplyvov prepracovať. 
Odôvodnenie: Financovanie výdavkov zdravotných poisťovní (paušálna platba pre urgenty a platby za ošetrovateľskú starostlivosť) nie je v plnej miere zabezpečené v rozpočte verejného zdravotného poistenia. Financovanie obhliadok mŕtvych je plne zabezpečené v rozpočte ÚDZS. Financovanie zvýšených nárokov v súvislosti s vybudovaním urgentných príjmov v zdravotníckych zariadeniach v pôsobnosti MZ SR má byť kryté z kapitoly rozpočtu MZ SR (kapitálové výdavky) a zo zdrojov EÚ v príslušných programoch. Jedná sa o nárok na dodatočné zdroje verejného zdravotného poistenia, nakoľko sa zavádza nová povinnosť platby za nové výkony – paušálna platba za urgentné príjmy a paušálna platba pre zariadenia sociálnej pomoci, časť financovania urgentnej medicíny doposiaľ bolo zabezpečované zo zdrojov verejného zdravotného poistenia, avšak zavedenie paušálnej platby zvyšuje tieto výdavky. Paušálna platba pre zariadenia sociálnej pomoci nebola doposiaľ uhrádzaná zo zdrojov verejného zdravotného poistenia. Paušálna platba zabezpečí vyššiu transparentnosť a prehľadnosť finančných tokov v tejto oblasti. Príjmy zo zmeny odvodovej odpočítateľnej položky nepostačujú na krytie týchto nových výdavkov.

Na rozporových konaniach, ktoré sa uskutočnili so splnomocnenými zástupcami subjektov dňa 5. a 6. septembra 2017 na ministerskej úrovni, sa nepodarilo rozpor odstrániť, pretože zástupcovia sa nestotožnili s  dôvodmi neakceptovania hromadných pripomienok zo strany Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky.