Príloha č. 2
k zákonu č. .../2017 Z. z.

Technické A organizačné požiadavky a postupy používané         pri optimalizácii

A.	Výber optimálneho variantu – kvalitatívna optimalizácia
(1)	Pri optimalizácii radiačnej ochrany sa určia varianty zabezpečenia radiačnej ochrany a z nich sa vyberie optimálny variant zabezpečenia radiačnej ochrany v jednotlivej situácii ožiarenia.
(2)	Opatrenia na zabezpečenie radiačnej ochrany osôb alebo skupín osôb sa môžu uplatniť
a)	pri zdroji ionizujúceho žiarenia,
b)	v prostredí medzi zdrojom ionizujúceho žiarenia a osobou,
c)	u osoby.
(3)	Pri výbere optimálneho variantu zabezpečenia radiačnej ochrany sa uprednostňuje obmedzenie ožiarenia priamo pri zdroji ionizujúceho žiarenia.
(4)	Pri výbere optimálneho variantu zabezpečenia radiačnej ochrany sa zvažujú
a)	úrovne ožiarenia osôb na porovnanie možností zníženia plánovaných, vykonávaných alebo potenciálnych dávok osôb alebo skupín osôb,
b)	medzné dávky alebo referenčné úrovne, ak sú pre danú činnosť určené,
c)	technické, organizačné a ekonomické hľadiská,
d)	príklady dobrej praxe.

B.	Kvantitatívna optimalizácia
(1)	Pri kvantitatívnej optimalizácii radiačnej ochrany sa spravidla porovnávajú náklady na rôzne opatrenia na zlepšenie radiačnej ochrany, ako je zmena zdroja ionizujúceho žiarenia, premiestnenie osôb, vybudovanie dodatočných bariér, použitie špeciálnych nástrojov alebo osobných ochranných pracovných prostriedkov a ochranných pomôcok, s finančným ohodnotením očakávaného prínosu daného opatrenia. Očakávaný prínos opatrenia sa pri týchto postupoch vyčísli tak, že zníženie kolektívnej efektívnej dávky posudzovanej skupiny osôb, ktoré sa dosiahne vykonaním opatrenia, sa násobí súčiniteľom, ktorým je peňažný ekvivalent, nie je nižší ako
a)	33 000 eur x manSv-1 pre činnosť vedúcu k ožiareniu, pri vykonávaní ktorej v kalendárnom roku priemerné dávky ožiarených osôb nepresiahnu jednu desatinu príslušných limitov ožiarenia, 
b)	50 000 eur x manSv-1 pre ožiarenie, pri ktorom v kalendárnom roku priemerné dávky ožiarených osôb presahujú jednu desatinu, ale nepresahujú tri desatiny príslušných limitov ožiarenia,
c)	200 000 eur x manSv-1 pre ožiarenie, pri ktorom v kalendárnom roku priemerné dávky ožiarených osôb presahujú tri desatiny príslušných limitov ožiarenia,
d)	660 000 eur x manSv-1 pre činnosti vedúce k ožiareniu, kde efektívna dávka pracovníka je v priemere 20 až 50 mSv v kalendárnom roku,
e)	40 000 eur x manSv-1 pre lekárske ožiarenie,
f)	150 000 eur x manSv-1 pre ožiarenie pri radiačnej mimoriadnej udalosti.
(2)	Ako limit efektívnej dávky pracovníka sa na optimalizáciu berie hodnota 20 mSv za rok. Prínos a náklady sa uvažujú na plánované obdobie prevádzky, životnosti alebo používania realizácie príslušného technického opatrenia alebo ochrany.
(3)	Prevádzkovateľ môže používať pri optimalizácii iný peňažný ekvivalent ako podľa odseku 1, ktorý nemá byť nižší ako uvedené hodnoty.
(4)	Ak je možných niekoľko alternatív zabezpečenia radiačnej ochrany, spravidla sa používajú analýzy efektívnosti nákladov a analýzy prínosu a vyberie sa najefektívnejšia alternatíva.
(5)	Úroveň radiačnej ochrany sa považuje za rozumne dosiahnuteľnú, ak náklady na všetky ďalšie prístupné alternatívne opatrenia sú vyššie ako prínos opatrenia, ak vykonanie opatrenia nevyžaduje osobitné spoločenské požiadavky alebo podmienky.
(6)	Optimalizáciu radiačnej ochrany pred začatím činnosti vedúcej k ožiareniu nie je potrebné preukazovať, ak 
a)	pri danej činnosti vedúcej k ožiareniu je preukázané, že pri bežnej prevádzke a pri očakávaných odchýlkach od bežnej prevádzky ročná efektívna dávka u žiadneho z pracovníkov neprekročí jeden mSv a ročná efektívna dávka u žiadnej inej osoby neprekročí 10 µSv,
b)	spôsob zabezpečenia radiačnej ochrany zodpovedá štandardom radiačnej ochrany pre jednotlivé činnosti vedúce k ožiareniu alebo pre jednotlivé zdroje ionizujúceho žiarenia.

C.	Konzervatívny odhad ožiarenia reprezentatívnej osoby
(1)	Stanovenie reprezentatívnej osoby a hodnotenie jej ožiarenia sa musí vykonávať na základe informácií o zdroji ionizujúceho žiarenia, ktoré zahŕňajú
a)	predpokladané rádionuklidy uvoľňované do životného prostredia z pracoviska a ich aktivity za kalendárny rok a
b)	dávkové príkony v dôsledku emitovaného žiarenia do okolia pracoviska.
(2)	Obsah rádionuklidov v zložkách životného prostredia sa musí určiť
a)	priamym meraním, alebo 
b)	použitím vhodného modelu šírenia sa rádionuklidov v okolí pracoviska so zdrojom ionizujúceho žiarenia, so zohľadnením dlhodobých poznatkov o parametroch charakterizujúcich meteorologickú situáciu alebo hydrologickú situáciu v okolí pracoviska so zdrojom ionizujúceho žiarenia.
(3)	 Pri hodnotení sa musí zohľadniť možné nahromadenie rádionuklidov s dlhou dobou polpremeny v životnom prostredí počas predpokladanej doby prevádzky pracoviska so zdrojom ionizujúceho žiarenia.
(4)	 Údaje o životných návykoch obyvateľov v osídlených oblastiach, kde sú merané alebo modelom vypočítané najvyššie obsahy rádionuklidov v zložkách životného prostredia (ďalej len „vybraná skupina osôb“) sa musia skúmať v rozsahu informácií o mieste, stravovacích návykoch a životnom štýle, so zohľadnením fyziologických faktorov, najmä veku. Z údajov o životných návykov vybranej skupiny osôb sa musia vylúčiť údaje o jedincoch s extrémnymi návykmi. Údaje o životných návykoch vybranej skupiny osôb musia byť dlhodobo platné. Ak nemožno získať údaje o životných návykoch miestnej populácie, musia sa použiť údaje z príslušných regionálnych štatistík alebo celoštátnych štatistík a pre množstvo vdychovaného vzduchu a požitej vody údaje podľa prílohy č. 1.
(5)	 Na základe údajov o obsahu rádionuklidov v zložkách životného prostredia a o životných návykoch vybranej skupiny osôb sa musí pre jednotlivca z vybranej skupiny osôb stanoviť ročný príjem jednotlivých rádionuklidov všetkými možnými cestami ožiarenia.
(6)	 Na prepočet aktivít prijatých rádionuklidov na ročný úväzok efektívnej dávky sa musia u vybranej skupiny osôb použiť konverzné koeficienty podľa prílohy č. 1.
(7)	 Prepočet sa musí vykonať pre vekové skupiny
a)	0 až 5 rokov podľa konverzného faktora pre vek 1 rok,
b)	6 až 15 rokov podľa konverzného faktora pre vek 10 rokov a
c)	16 až 70 rokov podľa konverzného faktora pre dospelého.
(8)	U vybranej skupiny osôb sa musí zohľadniť efektívna dávka z vonkajšieho ožiarenia v dôsledku ožiarenia z rádionuklidov v zložkách životného prostredia alebo žiarenia prenikajúcim tienením zdroja ionizujúceho žiarenia a rozptyľujúceho sa v jeho okolí. Celková efektívna dávka za kalendárny rok u jednotlivca z vybranej skupiny osôb je súčet ročného úväzku efektívnej dávky z príjmu rádionuklidov a efektívnej dávky z vonkajšieho ožiarenia.
(9)	Jednotlivec s najvyššou efektívnou dávkou za kalendárny rok z vybranej skupiny osôb určenej podľa odsekov 1 až 7 je reprezentatívnou osobou. Pri porovnávaní ročnej dávky reprezentatívnej osoby s autorizovaným limitom sa musia použiť aktivity rádionuklidov uvoľnených v príslušnom kalendárnom roku do životného prostredia z pracoviska so zdrojom ionizujúceho žiarenia alebo dávkové príkony v dôsledku žiarenia šíriaceho sa do okolia pracoviska. Ak sa ročná dávka reprezentatívnej osoby stanovuje pomocou modelu šírenia rádionuklidov, musia sa použiť údaje o meteorologickej situácii alebo hydrologickej situácii v príslušnom kalendárnom roku.

D.	Obsah optimalizačnej štúdie na stanovenie autorizovaného limitu ožiarenia reprezentatívnej osoby
(1)	Optimalizačná štúdia na stanovenie autorizovaného limitu ožiarenia reprezentatívnej osoby musí obsahovať
a)	stanovenie reprezentatívnej osoby a konzervatívny odhad jej ožiarenia vykonaný podľa postupu, ktorý je uvedený v časti C,
b)	zoznam okolností ovplyvňujúcich ožiarenie reprezentatívnej osoby, ktoré súvisia s množstvom rádioaktívnych látok a ionizujúceho žiarenia uvoľňovaných do životného prostredia a podmienkami ich šírenia v okolí pracoviska so zdrojom ionizujúceho žiarenia,
c)	doklad, že rádionuklidy uvoľnené za kalendárny rok do životného prostredia z pracoviska so zdrojom ionizujúceho a ich aktivity a dávkové príkony v dôsledku žiarenia šíriaceho sa do okolia pracoviska, zodpovedajú plánovanej situácii ožiarenia v dôsledku predpokladanej prevádzky tohto pracoviska; tento doklad musí zohľadniť dostupné technické a organizačné opatrenia k zníženiu množstva rádioaktívnych látok alebo ionizujúceho žiarenia uvoľňovaných do životného prostredia,
d)	predpokladaný režim uvoľňovania rádionuklidov do životného prostredia v priebehu kalendárneho roka vrátane uváženia možnosti uvoľnenia celej aktivity niektorého rádionuklidu v krátkom časovom období jednorazovo,
e)	zdôvodnenú voľbu podmienok šírenia rádionuklidov atmosférou alebo hydrosférou, ktoré sú použité na stanovenie návrhu hodnoty autorizovaného limitu zohľadňujúceho predpokladaný režim uvoľňovania rádionuklidov podľa písmena d).
(2)	Pri voľbe parametrov podľa odseku 1písm. c) až e) sa musí použiť prístup
a)	deterministický, pri ktorom musí byť zdôvodneným konzervativizmom vybraná množina parametrov vedúcich k najvyššej hodnote autorizovaného limitu, alebo
b)	pravdepodobnostný, pri ktorom musí byť
1.	zohľadnený rozsah parametrov a 
2.	výsledná pravdepodobnosť, že reprezentatívna osoba bude ožiarená v miere prevyšujúcej navrhnutý autorizovaný limit, najviac 5 %.