Dôvodová správa

A. Všeobecná časť

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov, sa predkladá na základe uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 571 zo dňa  14. decembra 2016, ktorým vláda schválila Plán legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2017.
 
Novela zákona o dani z pridanej hodnoty je orientovaná na oblasti, v ktorých aplikačná prax ukazuje potrebu upraviť existujúce pravidlá uplatňovania dane z pridanej hodnoty a ktoré je potrebné zosúladiť s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie.

Navrhovanou novelou zákona sa má zlepšiť podnikateľské prostredie zabezpečením rýchleho vrátenia časti nadmerného odpočtu, o ktorom nie sú pochybnosti o jeho oprávnenosti. Daňový úrad na základe údajov z kontrolného výkazu môže platiteľovi dane vrátiť časť nadmerného odpočtu už pred samotným začatím daňovej kontroly. Kontrola tak bude zameraná už len na sporné faktúry, avšak naďalej ostáva zachovaná možnosť preveriť v rámci výkonu daňovej kontroly aj vrátenú časť nadmerného odpočtu.
		
V návrhu zákona sa v nadväznosti na judikatúru Súdneho dvora EÚ mení úprava zdaňovania prirážky pri poskytovaní služieb cestovného ruchu. Podľa súčasnej právnej úpravy zákona o dani z pridanej hodnoty sa osobitná úprava zdaňovania prirážky môže uplatňovať len v prípade, ak je príjemcom služieb cestovného ruchu konečný spotrebiteľ - cestujúci. V zmysle judikatúry Súdneho dvora EÚ osobitnú úpravu zdaňovania prirážky musia členské štáty uplatňovať na každý predaj služieb cestovného ruchu bez ohľadu na to, kto je príjemcom týchto služieb. Navrhovaná právna úprava tak rozširuje uplatňovanie osobitnej úpravy aj na prípady, keď príjemcom služieb cestovného ruchu je podnikateľ, ktorý kupuje balík služieb cestovného ruchu na účely svojho podnikania, či už na účely jeho ďalšieho predaja alebo na účely pracovnej cesty.
Finančná správa v súčasnosti akceptuje, ak poskytovateľ služieb cestovného ruchu uplatňuje postup podľa judikatúry Súdneho dvora EÚ a nie podľa zákona o dani z pridanej hodnoty. Takže v praxi sa uplatňujú dva prístupy, a preto je žiaduce odstrániť možnosť dvojakého postupu pri predaji služieb cestovného ruchu a stanoviť jasné pravidlá. 

Ďalej účelom návrhu zákona je odstránenie aplikačných problémov plynúcich z nedostatočnej alebo chýbajúcej právnej úpravy ako napríklad zmena podmienky pri uplatňovaní trojstranného obchodu, vyriešenie vzniku daňovej povinnosti a vzniku práva na odpočítanie dane pri postúpení pohľadávky v rámci uplatňovania osobitnej úpravy vzniku daňovej povinnosti na základe prijatej platby, rozšírenie povinnosti úpravy odpočítanej dane pri zmene účelu použitia na všetky stavby, zavedenie povinnosti pre zdaniteľné osoby, ktoré sú registrované podľa § 7 alebo § 7a zákona o DPH, podávať súhrnné výkazy, ak sa tieto osoby zúčastňujú na trojstrannom obchode.  
	
	Návrh zákona v súlade so smernicou 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty oslobodzuje od dane z pridanej hodnoty bezodplatné dodanie tovaru formou daru z dôvodu jeho následného vývozu do tretích štátov prostredníctvom Ministerstva vnútra Slovenskej republiky ako súčasť humanitárnej a dobročinnej činnosti. 

Zámerom návrhu zákona je taktiež umožniť vyhotovenie súhrnnej faktúry aj v prípadoch, ak príjemca je zahraničnou zdaniteľnou osobou. Úprava prispeje k zníženiu administratívnej záťaže platiteľov dane. Platný zákon o dani z pridanej hodnoty umožňuje vyhotovenie súhrnnej faktúry za nájom a dodávky elektriny, plynu, vody a tepla za obdobie 12 kalendárneho mesiacov, len ak príjemca plnenia je tuzemskou zdaniteľnou osobou. 

Účinnosť zákona sa navrhuje od 1. januára 2018.

Vplyv návrhu zákona na rozpočet verejnej správy, na podnikateľské prostredie, na sociálne prostredie, vplyv na životné prostredie, vplyv na informatizáciu spoločnosti a na služby verejnej správy pre občana sú uvedené v doložke vybraných vplyvov.

Predkladaný návrh zákona nebude mať vplyv na rozpočty obcí a vyšších územných celkov.

Predkladaný návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, nálezmi Ústavného súdu Slovenskej republiky a inými právnymi predpismi, medzinárodnými zmluvami a dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná, ako aj v súlade s právom Európskej únie.