Analýza vplyvov na podnikateľské prostredie 
(vrátane testu MSP)	
Materiál bude mať vplyv s ohľadom na veľkostnú kategóriu podnikov:	
☐	
iba na MSP (0 - 249 zamestnancov) 	

☐	
iba na veľké podniky (250 a viac zamestnancov)	

☒	
na všetky kategórie podnikov	

3.1 Dotknuté podnikateľské subjekty
 - z toho MSP	
Uveďte, aké podnikateľské subjekty budú predkladaným návrhom ovplyvnené. Aký je ich počet?	
Návrh zákona, ktorým sa mení  a dopĺňa zákon č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov, sa dotkne platiteľov dane, ktorí podnikajú v oblasti cestovného ruchu, a platiteľov dane, ktorí na základe nájomných zmlúv a zmlúv o dodaní energií vyhotovujú súhrnné faktúry zahraničným zdaniteľným osobám. 
Opatrenia navrhnuté v novele zákona o DPH sa vzťahujú aj na platiteľov dane z pridanej hodnoty, ktorí požiadajú o vyplatenie nadmerného odpočtu, ak daňový úrad začne daňovú kontrolu. Opatrenie, na základe ktorého bude môcť daňový úrad vrátiť časť nerizikového nadmerného odpočtu pred začatím daňovej kontroly, výrazne pozitívne ovplyvní „cash-flow“ platiteľov dane. Odhadovaný hotovostný výpadok na strane príjmov štátneho rozpočtu je 24,3 mil. eur a táto suma predstavuje očakávaný pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie. Rozšírenie povinnosti úpravy odpočítanej dane pri zmene účelu použitia investičného majetku na všetky stavby, môže mať tak negatívny ako aj pozitívny vplyv, a to z dôvodu  zníženia alebo zvýšenia pôvodne uplatneného odpočtu dane pri obstaraní stavby v nadväznosti na plánované použitie tohto majetku buď na zdaňované alebo oslobodené  plnenia, príp. kombinované plnenia.
Zrušenie limitu 5 000 eur pri prenose daňovej povinnosti pri dodaní určitých komodít odstráni administratívnu záťaž pri sledovaní základu dane v súvislosti s povinnosťou prenosu daňovej povinnosti a zároveň vnesie právnu istotu pri uplatnení tohto režimu v prípade, ak sa následne po vzniku daňovej povinnosti mení základ dane nad 5 000 eur alebo pod 5 000 eur.
Osobitný režim vzniku daňovej povinnosti na základe prijatej platby v prípadoch postúpenia peňažných pohľadávok nie je v súčasnosti možné uplatňovať bez toho, aby táto právna úprava nemala čiastočne negatívny vplyv na odberateľa plnenia, ktorý je platiteľom dane, a súčasne neumožňovala dodávateľovi vyhnúť sa daňovej povinnosti z dodania tovaru alebo služby. Vyňatím prípadov postúpenia pohľadávok z režimu osobitnej úpravy sa tento problém odstráni, čo bude mať pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie.	
3.2 Vyhodnotenie konzultácií
       - z toho MSP	
Uveďte, akou formou (verejné alebo cielené konzultácie a prečo) a s kým bol návrh konzultovaný.
Ako dlho trvali konzultácie? Uveďte hlavné body konzultácií a výsledky konzultácií. 	
Nadväzne na Predbežné informácie k návrhom zákonov v oblasti daní a colníctva (PI/2016/156), ktoré boli zverejnené na portáli Slov-Lex a verejnosť sa mala možnosť k nim vyjadriť v čase od 14.10.2016 do 04.11.2016, sa k novele zákona o DPH uskutočnili dňa 11.01.2017 konzultácie s podnikateľskými subjektami. Konzultácií sa zúčastnili zástupcovia Združenia podnikateľov Slovenska, Klubu 500, Centra lepšej regulácie, AmCham, Slovenskej asociácie malých a stredných podnikov a živnostníkov, Slovenskej komory daňových poradcov, Slovenského združenia pre značkové výrobky a Slovenskej asociácie podnikových finančníkov.
V úvode konzultácií zástupcovia MF uviedli, že v súčasnosti neevidujú zásadný systémový problém s potrebou akútneho riešenia v oblasti DPH, skôr evidujú potrebu riešenia problémov, ktoré prináša aplikácia zákona o DPH v praxi.
Zástupca Slovenského združenia pre značkové výroby zopakoval požiadavku a výzvu, ktorú uplatnili už v stanovisku k predbežnej informácii, aby sa MF zaoberalo skutočnosťou, že sadzby DPH na potraviny sú najvyššie v regióne. MF zastáva názor, že problematika musí byť posúdená v súvislosti s finančnými možnosťami a prioritami štátneho rozpočtu.
Zástupcovia Slovenskej asociácie malých a stredných podnikov a živnostníkov poukázali na viaceré oblasti, ktoré vnímajú ako problematické vo vzťahu k malým a stredným podnikom a živnostníkom:
- oblasť registrácie je údajne zložitá pre účtovníčky, ktoré robia účtovníctvo pre viacero subjektov (často aj pre 40),
- samotný systém DPH je zložitý, preto vyzvali na úvahu o prinavrátení dane z obratu,
- prenos daňovej povinnosti je zložitý na praktické uplatňovanie predovšetkým v oblasti stavebných prác,
- často je problém overiť IČ DPH EU,
- problém s fakturáciou cezhraničných služieb v oblasti elektronických služieb, keď sú často tieto vyhotovované napr. v Indii,
- inštitút ručenia je veľmi ťaživý pre malé a stredné podniky, pričom riešenie vidia všeobecne v návrate k systému uplatňovania odpočítania dane až po zaplatení dodávateľovi,
- záujem o zjednodušenie kontrolného výkazu k DPH aj iného vykazovania na účely DPH.
MF k uvádzaným okruhom  uviedlo, že viacero z nich súvisí s aplikačnou praxou a dodávateľsko-odberateľskými vzťahmi, ktoré však nie je možné riešiť zmenou zákona. Viaceré prístupy v systéme DPH vychádzajú z transpozície európskej legislatívy, ktoré sú pre členský štát EÚ záväzné. K otázke využívania údajov z kontrolného výkazu zástupcovia MF uviedli, že je možné na strane finančnej správy hľadať ďalšie spôsoby a procesy na využitie získaných dát. Snahy o zjednodušenie vykazovania na účely DPH (jednotné daňové priznanie) riešila EK v rokoch 2014 – 2015. Z dôvodu, že sa členské štáty nevedeli dohodnúť na jeho podobe a povinných údajoch, bol návrh EK stiahnutý z rokovania. Zástupcovia MF tiež uviedli, že ak členský štát EU nesprávne transponuje smernicu, podnikateľský subjekt sa môže odvolávať na smernicu pri svojom konaní, ak bol nesprávnou transpozíciou znevýhodnený. Pokiaľ ide o osobitnú úpravu uplatňovania dane na základe prijatia platby za dodanie tovarov alebo služby je využívaná minimálne, nakoľko zo zhruba 130 000 platiteľov dane, ktorí spĺňajú jej podmienky, sa ju rozhodlo uplatňovať len asi 600 platiteľov.
Zástupcovia SKDP upozornili, že diskusia v rámci konzultácií by mala smerovať na také podnety, ktoré môžu smerovať k zmene zákona o DPH s ohľadom na záväzné pravidlá vyplývajúce zo sekundárneho práva EÚ, osobitne zo smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty v platnom znení. Nad rámec stanoviska, ktoré zaslali k predbežnej informácii otvorili problém konzorcií, združení, zoskupení osôb, ktoré robia spoločne projekty a navzájom si rozdeľujú náklady a zisk, pričom tieto toky nie sú spojené s dodávkami, aj problém právneho nástupníctva.  MF uviedlo, že riešenie vidí v oblasti metodiky. Riešenie tejto problematiky nevyžaduje zmenu zákona o DPH.
Zástupca RÚZ a AmCham apeloval na zavedenie prenosu daňovej povinnosti pri dovoze tovaru z tretích štátov (tzv. samozdanenie dovážaného tovaru samotným platiteľom dane). Upozornil na právnu neistotu pri uplatňovaní prenosu daňovej povinnosti v stavebníctve, na limit 5 000 eur pri uplatnení prenosu daňovej povinnosti pri dodaní železa, čo predstavuje záťaž (navrhol limit zrušiť), vo vzťahu k ručeniu za daň navrhol aplikovať český model s možnosťou úhrady na zverejnený účet. Požadoval uistenie, že je možné návrhy a námety predkladať aj nad rámec okruhov uvedených v predbežnej informácii. Zástupcovia MF uviedli, že taká možnosť je, ale posudzované budú v súvislosti s finančnými možnosťami štátneho rozpočtu.	
3.3 Náklady regulácie
      - z toho MSP	
3.3.1 Priame finančné náklady
Dochádza k zvýšeniu/zníženiu priamych finančných nákladov (poplatky, odvody, dane clá...)? Ak áno, popíšte a vyčíslite ich. Uveďte tiež spôsob ich výpočtu. 	
Nedochádza ani k zvýšeniu, ani k zníženiu priamych finančných nákladov.	
3.3.2 Nepriame finančné náklady
Vyžaduje si predkladaný návrh dodatočné náklady na nákup tovarov alebo služieb? Zvyšuje predkladaný návrh náklady súvisiace so zamestnávaním? Ak áno, popíšte a vyčíslite ich. Uveďte tiež spôsob ich výpočtu.	
Návrh novely zákona si nevyžaduje dodatočné náklady na nákup tovarov alebo služieb. Predkladateľ zastáva názor, že návrh nezvyšuje náklady súvisiace so zamestnanosťou.	
3.3.3 Administratívne náklady
Dochádza k zavedeniu nových informačných povinností alebo odstráneniu, príp. úprave existujúcich informačných povinností? (napr. zmena požadovaných dát, zmena frekvencie reportovania, zmena formy predkladania a pod.) Ak áno, popíšte a vyčíslite administratívne náklady. Uveďte tiež spôsob ich výpočtu.	
Návrh novely zákona o DPH ukladá povinnosť zdaniteľným osobám registrovaným pre DPH, ktoré nie sú platiteľom DPH, podať súhrnný výkaz a uviesť v ňom údaje o dodaní tovaru v rámci trojstranného obchodu. Administratívne náklady budú minimálne s ohľadom na skutočnosť, že používané účtovné softvéry obsahujú moduly, ktoré je možné využiť na splnenie tejto povinnosti. Z dôvodu, že nie je možné predpokladať správanie daňových subjektov, administratívne náklady nie je možné kvantifikovať.   	
3.3.4 Súhrnná tabuľka nákladov regulácie
	
Náklady na 1 podnikateľa	
Náklady na celé podnikateľské prostredie	

Priame finančné náklady	
0	
0	

Nepriame finančné náklady	
0	
0	

Administratívne náklady	
0	
0	

Celkové náklady regulácie	
0	
0	

3.4 Konkurencieschopnosť a správanie sa podnikov na trhu
       - z toho MSP	
Dochádza k vytvoreniu bariér pre vstup na trh pre nových dodávateľov alebo poskytovateľov služieb? Bude mať navrhovaná zmena za následok prísnejšiu reguláciu správania sa niektorých podnikov? Bude sa s niektorými podnikmi alebo produktmi zaobchádzať v porovnateľnej situácii rôzne (špeciálne režimy pre mikro, malé a stredné podniky tzv. MSP)? Ak áno, popíšte.
Aký vplyv bude mať navrhovaná zmena na obchodné bariéry? Bude mať vplyv na vyvolanie cezhraničných investícií (príliv /odliv zahraničných investícií resp. uplatnenie slovenských podnikov na zahraničných trhoch)? Ak áno, popíšte. Ako ovplyvní cenu alebo dostupnosť základných zdrojov (suroviny, mechanizmy, pracovná sila, energie atď.)? Ovplyvňuje prístup k financiám? Ak áno, ako?	
Návrh novely zákona nebude mať vplyv na konkurencieschopnosť a správanie sa podnikov na trhu z pohľadu vytvárania bariér. Nedochádza k vytvoreniu bariér pre vstup na trh pre nových dodávateľov alebo poskytovateľov služieb. Navrhovaná zmena nebude mať za následok prísnejšiu reguláciu správania sa niektorých podnikov, nebude sa s niektorými podnikmi alebo produktmi zaobchádzať v porovnateľnej situácii rôzne, nebude mať vplyv na vyvolanie cezhraničných investícií, neovplyvní cenu alebo dostupnosť základných zdrojov a neovplyvní prístup k financiám.  	
3.5 Inovácie 
       - z toho MSP	
Uveďte, ako podporuje navrhovaná zmena inovácie.
Zjednodušuje uvedenie alebo rozšírenie nových výrobných metód, technológií a výrobkov na trh?
Uveďte, ako vplýva navrhovaná zmena na jednotlivé práva duševného vlastníctva (napr. patenty, ochranné známky, autorské práva, vlastníctvo know-how).Podporuje vyššiu efektivitu výroby/využívania zdrojov? Ak áno, ako? Vytvorí zmena nové pracovné miesta pre zamestnancov výskumu a vývoja v SR?	
Návrh novely zákona nemá vplyv na inovácie podnikateľov.