Doložka vybraných vplyvov

1.	Základné údaje	
Názov materiálu	
Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony	
Predkladateľ (a spolupredkladateľ)	
minister práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky
	
Charakter predkladaného materiálu	☐	Materiál nelegislatívnej povahy	
	☒	Materiál legislatívnej povahy	
	☐	Transpozícia práva EÚ	

	
Termín začiatku a ukončenia PPK	Začiatok: 13. 6. 2017
Koniec: 28. 6. 2017	
Predpokladaný termín predloženia na MPK*	Začiatok: 28. 6. 2017
Koniec: 19. 7. 2017	
Predpokladaný termín predloženia na Rokovanie vlády SR*	
10. 8. 2017	
	
2.	Definovanie problému	
A) Nízka valorizácia dôchodkových dávok vyplývajúca z vývoja rozhodujúcej makroekonomickej veličiny.
B) Nejednotnosť a časová náročnosť na vykonanie úkonov zamestnávateľmi vo vzťahu k Sociálnej poisťovni.
C) Uplatnenie jednotnej sadzby úrazového poistenia vo výške 0,8% je časovo ohraničené do 31. decembra 2017, pričom súčasné znenie zákona o sociálnom poistení (diferencovaná sadzba podľa OKEČ/NACE v kombinácii so systémom zliav a prirážok k poistnému - §133 a 134) je nastavené nevykonateľne a spôsobovalo by výrazné administratívne zaťaženie dotknutých subjektov.
D) Splátkový kalendár dlžného poistného môže byť v súčasnosti povolený iba aktívnym odvádzateľom poistného a s maximálnou dobou splatnosti na 18 mesiacov. Uvedené spôsobuje v aplikačnej praxi komplikácie, napr. v prípade ak vznikol osobe dlh v čase aktívneho výkonu samostatnej zárobkovej činnosti, pričom táto osoba už v súčasnosti nevykonáva zárobkovú činnosť zakladajúcu poistenie a teda nie je v okruhu subjektov, ktorým môže Sociálna poisťovňa  povoliť splátkový kalendár.    
E) Nejednotnosť princípov pri uplatňovaní limitov v rámci konania o predpísaní poistného a penále ako aj  hranice, od ktorej sa vymáhajú preplatky na dávkach.
F) Prevod voľných finančných prostriedkov medzi fondmi Sociálnej poisťovne je časovo ohraničený do 31. decembra 2017, čo by bez zmeny zákona znamenalo kumuláciu prebytkov v niektorých fondoch a nebolo by ich možné použiť na dotáciu deficitných fondov. V praxi by uvedené znamenalo potrebu výrazne vyšších transferov zo štátneho rozpočtu na krytie deficitu základného fondu starobného poistenia. 
G) Rozdielnosť podmienok nároku  na dávku v nezamestnanosti a dĺžky poberania v prípade pracovnoprávneho pomeru na dobu určitú a neurčitú. 
H) Rozdielnosť podmienok nároku na vyrovnávací príplatok, ak bol poberateľovi pôvodne priznaný predčasný starobný dôchodok v porovnaní s osobou, ktorej bol priznaný starobný dôchodok.  
I) V súčasnosti sú za SR uvedené tri prístupové body k elektronickej výmene informácií o sociálnom zabezpečení (EESSI) v rámci EÚ a EHP: Sociálna poisťovňa, Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny a Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, čo spôsobuje určitú mieru neefektívnosti a zvýšené náklady z titulu duplicitného výkonu aktivít. 

	
3.	Ciele a výsledný stav	
A) Garancia minimálnej valorizácie dôchodkových dávok a niektorých nesystémových a úrazových dávok sociálneho poistenia.
B) Zníženie administratívnej záťaže zamestnávateľov vo vzťahu k Sociálnej poisťovni.
C) Stanoviť sadzbu poistné na úrazové poistenie po roku 2017. 
D) Možnosť povolenia splátkového kalendára dlžného poistného aj osobám, ktoré už v súčasnosti nie sú povinné odvádzať poistné a predĺženie maximálnej doby splácania.  
E) Zjednotenie hraníc uplatňovaných v rámci konania o predpísaní poistného a penále a zavedenie hranice, od ktorej sa budú vymáhať preplatky na dávkach.
F) Predídenie situácii, aby dochádzalo ku kumulácii prebytkov bez možnosti ich presunu do deficitných fondov Sociálnej poisťovne.
G) Dosiahnutie jednotnosti podmienok pri dávkach v nezamestnanosti pre oba typy pracovnoprávnych pomerov. 
H) Vznik nároku na vyrovnávací príplatok aj pre poberateľov, ktorým bol pôvodne priznaný predčasný starobný dôchodok v súčasnosti považovaný za starobný dôchodok.
I) Zníženie počtu prístupových bodov EESSI za SR zo súčasných troch iba na jeden, čím dôjde k efektívnejšiemu zabezpečeniu pripojenia na elektronickú výmenu  a úspore finančných nákladov na komunikáciu za SR.  
	
4.	Dotknuté subjekty	
Poberatelia a žiadatelia o dávku v nezamestnanosti, poberatelia dôchodkových dávok, poberatelia vybraných úrazových a nesystémových dávok,  platitelia poistného a penále (zamestnávatelia, SZČO a dobrovoľne poistené osoby) a osoby s dlhom na poistnom.   
	
5.	Alternatívne riešenia	
A) Pre obdobie rokov 2018 až 2021 sa navrhuje zavedenie minimálnej valorizačnej pevnej sumy na úrovni 2% z priemerného dôchodku daného druhu a zavedenie minimálneho valorizačného percenta na valorizáciu úrazovej renty vo výške 2 %.  Alternatívne sa zvažovalo nastavenie minimálnej percentuálnej valorizácie alebo zavedenie valorizácie pevnou sumou v minimálnej výške 2 % z priemernej sumy dôchodku daného druhu. 

B) Navrhuje sa zníženie administratívnej náročnosti na vykonanie úkonov zamestnávateľmi vo vzťahu k Sociálnej poisťovni. O alternatívach sa neuvažovalo.

C) Navrhuje sa aplikácia jednotnej sadzby na úrazové poistenie vo výške 0,8%, keďže sa preukázalo, že aktuálne platné nastavenie úrazového poistenia od roku 2018 je nevykonateľné a spôsobovalo by výrazné administratívne zaťaženie dotknutých subjektov.  Okrem možnosti jednoduchého zavedenia jednotnej sadzby úrazového poistenia boli analyzované viaceré alternatívy jednotnej sadzby s dodatočnými motivačnými faktormi (zľavy a prirážky na sadzbe poistného), ako aj možnosť diferenciácie sadzieb poistného na základe pracovného zaradenia zamestnancov.

D) Navrhuje sa zavedenie možnosti povolenia splátkového kalendára dlžného poistného a na neho viazaného penále aj osobám, ktoré už v čase podania žiadosti o splátkový kalendár  nie sú povinné odvádzať poistné a predĺženie maximálnej doby splatnosti zo súčasných 18 mesiacov na 24 mesiacov. O alternatívach sa neuvažovalo.  

E) Navrhuje sa zjednotenie hraníc uplatňovaných v rámci konania o predpísaní poistného a penále a zavedenie hranice, od ktorej sa budú vymáhať preplatky na dávkach.
 O alternatívach sa neuvažovalo.

F) Navrhuje sa úprava možnosti použitia finančných prostriedkov základných fondov, v ktorých sa  vykazuje prebytok finančných prostriedkov, na poskytnutie finančnej výpomoci do iného základného fondu, v ktorom nie je dostatok finančných prostriedkov na dávky, aj po 31. decembri 2017. Z vecného pohľadu je preto opodstatnené presunúť túto zásadu, ktorá sa rokmi osvedčila, do základných ustanovení zákona. Alternatívne sa zvažovalo zreálnenie sadzieb poistného na sociálne poistenie v jednotlivých základných fondoch sociálneho poistenia, avšak najmä vzhľadom na to, že MPSVR SR aktuálne pripravuje zavedenie ročného zúčtovania v sociálnom poistení, ktorého legislatíva má byť schválená v roku 2018, nie je vhodné a opodstatnené v tejto novele definitívne rozhodnúť o zrušení presúvania prebytkov.

G) Navrhuje sa zavedenie jednotných podmienok nároku na dávku v nezamestnanosti a dĺžky poberania v prípade pracovnoprávneho pomeru na dobu určitú a neurčitú. O alternatívach sa neuvažovalo.

H) Navrhuje sa úprava podmienok nároku na vyrovnávací príplatok tak, aby vznikol nárok aj pre poberateľov dôchodkov, ktorým bol pôvodne priznaný predčasný starobný dôchodok. O alternatívach sa neuvažovalo.

I) Navrhuje sa vytvorenie iba jedného prístupového bodu EESSI za SR, ktorým by bola Sociálna poisťovňa. O alternatívach sa neuvažovalo.  

6.	Vykonávacie predpisy	
Predpokladá sa prijatie/zmena vykonávacích predpisov?	☐  Áno	☒  Nie	
	
7.	Transpozícia práva EÚ 	

8.	Preskúmanie účelnosti**	
	
* vyplniť iba v prípade, ak materiál nie je zahrnutý do Plánu práce vlády Slovenskej republiky alebo Plánu        legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky. 
** nepovinné	
	
9.	Vplyvy navrhovaného materiálu	
Vplyvy na rozpočet verejnej správy	☒	Pozitívne	☐	Žiadne	☒	Negatívne	
    z toho rozpočtovo zabezpečené vplyvy	☐	Áno	☒	Nie	☐	Čiastočne	
Vplyvy na podnikateľské prostredie	☒	Pozitívne	☐	Žiadne	☐	Negatívne	
    z toho vplyvy na MSP	☐	Pozitívne	☐	Žiadne	☐	Negatívne	
Sociálne vplyvy	☒	Pozitívne	☐	Žiadne	☐	Negatívne	
Vplyvy na životné prostredie	☐	Pozitívne	☒	Žiadne	☐	Negatívne	
Vplyvy na informatizáciu	☒	Pozitívne	☐	Žiadne	☐	Negatívne	
Vplyvy na služby verejnej správy pre občana, z toho							
    vplyvy služieb verejnej správy na občana	☐	Pozitívne	☒	Žiadne	☐	Negatívne	
    vplyvy na procesy služieb vo verejnej správe	☐	Pozitívne	☒	Žiadne	☐	Negatívne	

10.	Poznámky	

Vplyvy na rozpočet verejnej správy – celkový vplyv na rozpočet verejnej správy bude  negatívny v porovnaní   s návrhom rozpočtu Sociálnej poisťovne na rok 2018 a rozpočtovým výhľadom na roky 2019 a 2020 a návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2018 až 2020, najmä z dôvodu úpravy valorizačného mechanizmu a zjednotenia podmienok nároku/výplaty dávky v nezamestnanosti . 

Sociálne vplyvy – očakáva sa pozitívny vplyv, najmä na príjmy poberateľov dôchodkových dávok, na poberateľov dávky v nezamestnanosti, resp. uchádzačov o zamestnanie, ktorým vznikne nárok na dávku v nezamestnanosti za miernejších podmienok. 

Vplyvy na podnikateľské prostredie – očakáva sa celkový pozitívny vplyv najmä z dôvodu zníženia administratívnej náročnosti zamestnávateľov vo vzťahu k Sociálnej poisťovni. 

Vplyvy na informatizáciu – očakáva sa úprava informačných systémov Sociálnej poisťovne z dôvodu zavedenia jedného prístupového bodu EESSI. 
	
11.	Kontakt na spracovateľa	
Ing. Slavomír Ďuriška 
email: slavomir.duriska@employment.gov.sk
tel.: 02/20461919

12.	Zdroje	
Návrh rozpočtu Sociálnej poisťovne na rok 2018 a rozpočtový výhľad na roky 2019 a 2020.

Návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2018 až 2020.

Makroekonomická prognóza IFP z júna 2017. 
http://www.finance.gov.sk/Default.aspx?CatID=11454

Štatistické údaje zo Sociálnej poisťovne a Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou. 
	
13.	Stanovisko Komisie pre posudzovanie vybraných vplyvov z PPK	

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a o zmene niektorých zákonov v znení neskorších predpisov

I. Úvod: Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR dňa 14. júna 2017 predložilo Stálej pracovnej komisii na posudzovanie vybraných vplyvov (ďalej len „Komisia“) na predbežné pripomienkové konanie materiál: „Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a o zmene niektorých zákonov v znení neskorších predpisov“. Materiál predpokladá pozitívno-negatívne vplyvy na rozpočet verejnej správy, ktoré nie sú rozpočtovo zabezpečené, pozitívne vplyvy na podnikateľské prostredie, pozitívne sociálne vplyvy a pozitívne vplyvy na informatizáciu. 

II. Pripomienky a návrhy zmien: Komisia uplatňuje k materiálu nasledovné pripomienky a odporúčania:

K analýze vplyvov na rozpočet verejnej správy
V analýze vplyvov na rozpočet verejnej správy je kvantifikovaný rozpočtovo nezabezpečený vplyv  v roku 2018 v sume 94,0 mil. eur, v roku 2019 v sume 132,1 mil. eur a v roku 2020 v sume 160,8 mil. eur. Z dôvodu, že v súčasnosti nie sú ukončené rokovania o Návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2018 až 2020, ktorého konečná podoba má byť na rokovanie Národnej rady SR predložená do 15. októbra 2017, nie je možné zo strany Komisie v súčasnosti súhlasiť s takto predloženou novelou zákona. 
	V kvantifikácii vplyvu zavedenia minimálnej valorizácie na rozpočet verejnej správy Komisia žiada zohľadniť aj vplyv novely zákona o sociálnom poistení schválenej Národnou radou SR dňa 20. júna 2017. 

MPSVRSR akceptuje – analýza vplyvov na rozpočet verejnej správy bola upravená v zmysle vyššie uvedenej pripomienky. V dopadoch na verejné financie bola zohľadnená aj nová makroprognóza IFP. Považujeme však za dôležité upozorniť na skutočnosť, že v čase predloženia materiálu na PPK predmetná novela zákona o sociálnom poistení, ktorou sa zvýšia dôchodky niektorým starodôchodcom, ešte nebola schválená a teda logicky analýza vplyvov na rozpočet verejnej správy odrážala právny stav platný a účinný v danom čase. 

K analýze vplyvov na informatizáciu
Predložený materiál deklaruje pozitívne vplyvy na informatizáciu. Analýza vplyvov na informatizáciu však nie je vyplnená správne. Chýba špecifikácia a jednotlivé kódy informačných systémov VS v MetaIS. Komisia odporúča doplniť analýzu vplyvov.

MPSVRSR akceptuje – Analýza vplyvov na informatizáciu bola upravená v zmysle vyššie uvedenej pripomienky.

K analýze vplyvov na podnikateľské prostredie
Predkladateľ v Analýze vplyvov na podnikateľské prostredie kvalitatívne vyhodnotil pozitívny vplyv na MSP niektorých opatrení, konkrétne:
- ustanovenie sumu, do výšky ktorej Sociálna poisťovňa dlžné poistné resp. penále nepredpisuje na 5 eur,
- predĺženie lehoty na splnenie povinnosti zamestnávateľa predložiť Sociálnej poisťovni evidenčný list dôchodkového poistenia z 3 na 8 dní,
- predĺženie lehoty na odhlásenie zamestnanca zo Sociálnej poisťovne z 1 na 8 dní, 

avšak predkladateľ novelou zavádza aj ďalšie opatrenie s pozitívnym vplyvom na podnikateľské prostredie, konkrétne:

a)	povolenie splátkového kalendára každému dlžníkovi na poistnom bez ohľadu na skutočnosť, či je povinný aktuálne odvádzať poistné a predĺži lehotu z 18 na 24 mesiacov, pričom k rovnakému predĺženiu lehoty dôjde aj v prípade splátok dlžných súm z titulu povinnosti vrátenia vyplatenej sumy dávky, a v neposlednom rade predkladateľ novelou ustanovuje aj opatrenie, ktoré zakladá negatívny vplyv na podnikateľské prostredie, konkrétne:

MPSVRSR neakceptuje – kvalitatívne zhodnotenie predmetnej úpravy s dopadom na podnikanie je súčasťou už súčasnej verzie analýzy vplyvov na podnikateľské prostredie (viď bod 3.1. a 3.3.1.). 

b)	zosúladenie lehoty na prihlásenie zamestnávateľa do registra zamestnávateľov s lehotou na prihlásenie zamestnanca do Sociálnej poisťovne, čím dôjde tak k výraznému skráteniu tejto lehoty, ktorá v súčasnosti predstavuje 8 dní odo dňa, v ktorom začal zamestnávať aspoň 1 zamestnanca, pričom povinnosť zamestnávateľa prihlásiť svojho zamestnanca do registra poistencov vzniká už pred vznikom týchto poistení, najneskôr pred začatím výkonu činnosti zamestnanca,

MPSVRSR neakceptuje – predmetná úprava predstavuje iba zosúladenie legislatívnej úpravy s aplikačnou praxou – táto legislatívna zmena nemá v praxi žiaden reálny negatívny dopad na podnikanie. Naopak, úpravou registračného listu si bude môcť zamestnávateľ splniť naraz dve prihlasovacie povinnosti voči SP. 

pričom vyhodnotenie (aspoň kvalitatívne) týchto opatrení vzhľadom na ich vplyv v Analýze vplyvov na podnikateľské prostredie absentuje. Komisia preto odporúča predkladateľovi vyhodnotenie vplyvov opatrení a) a b) zahrnúť do Analýzy vplyvov na podnikateľské prostredie aspoň kvalitatívnym popisom ich potenciálnych vplyvov na MSP. Zároveň, nakoľko opatrenie b) zakladá negatívny vplyv na podnikateľské prostredie Komisia odporúča v Doložke vybraných vplyvov označiť popri pozitívnych aj negatívne vplyvy na podnikateľské prostredie. 

III. Záver: Stála pracovná komisia na posudzovanie vybraných vplyvov vyjadruje 

nesúhlasné stanovisko

s materiálom predloženým na predbežné pripomienkové konanie s odporúčaním na jeho dopracovanie podľa pripomienok v bode II.  

IV. Poznámka: Predkladateľ zapracuje pripomienky a odporúčania na úpravu uvedené v bode II a uvedie stanovisko Komisie do Doložky vybraných vplyvov spolu s vyhodnotením pripomienok.

Nesúhlasné stanovisko Komisie neznamená zastavenie ďalšieho schvaľovacieho procesu. Stanovisko Komisie slúži ako podklad pre informované rozhodovanie vlády Slovenskej republiky a ďalších subjektov v rámci schvaľovacieho procesu. Predkladateľ má možnosť dopracovať materiál podľa pripomienok a zaslať ho na opätovné schválenie Komisie, ktorá môže následne zmeniť svoje stanovisko.

Ing. Rastislav Chovanec, PhD.
predseda Komisie

-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Záverečné posúdenie vybraných vplyvov

	
                                       Bratislava: 3.8. 2017
                                       Číslo: 152_2/2017 
                                       Vybavuje: JUDr. Buza	

	stanovisko komisie 

(záverečné posúdenie)

k návrhu

zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony

I. Úvod: Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR dňa 28. júla 2017 predložilo Stálej pracovnej komisii na posudzovanie vybraných vplyvov (ďalej len „Komisia“) na predbežné pripomienkové konanie materiál „Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony“. Materiál predpokladá pozitívno-negatívne vplyvy na rozpočet verejnej správy, ktoré nie sú rozpočtovo zabezpečené; pozitívne vplyvy na podnikateľské prostredie; pozitívne sociálne vplyvy a pozitívne vplyvy na informatizáciu.

II. Pripomienky a návrhy zmien: Komisia uplatňuje k materiálu nasledovné pripomienky a odporúčania:

K analýze vplyvov na rozpočet verejnej správy
Vzhľadom na neustály výrazný nárast príjmov Sociálnej poisťovne z poistného od ekonomicky aktívneho obyvateľstva, a tým aj výrazný nárast základne pre tvorbu správneho fondu, navrhuje Komisia percento tvorby správneho fondu znížiť zo súčasných 2,4 % na 1,8 %. 
III. Záver: Stála pracovná komisia na posudzovanie vybraných vplyvov vyjadruje 

nesúhlasné stanovisko

s materiálom predloženým na záverečné posúdenie s odporúčaním na jeho dopracovanie podľa pripomienok v bode II.  

IV. Poznámka: Stanovisko Komisie k doložke je súčasťou materiálu predkladaného na rokovanie vlády Slovenskej republiky alebo na schválenie ministrovi, vedúcemu, predsedovi alebo riaditeľovi ostatného ústredného orgánu štátnej správy alebo vedúcemu iného orgánu.

Nesúhlasné stanovisko Komisie neznamená zastavenie ďalšieho schvaľovacieho procesu. Stanovisko Komisie slúži ako podklad pre informované rozhodovanie vlády Slovenskej republiky a ďalších subjektov v rámci schvaľovacieho procesu. Predkladateľ má možnosť dopracovať materiál podľa pripomienok a zaslať ho na opätovné schválenie Komisie, ktorá môže následne zmeniť svoje stanovisko. 

Ing. Rastislav Chovanec, PhD.
               predseda Komisie

Vyjadrenie MPSVR SR:

Činnosť a kompetencie Komisie pre posudzovanie vybraných vplyvov, rovnako tak aj postup uplatňovaný pri Záverečnom posúdení vybraných vplyvov definuje Jednotná metodika na posudzovanie vybraných vplyvov.  Tá v časti 3.2. jasne uvádza, že: 

„Komisia sa nevyjadruje k vecnej stránke materiálu.“.

Okrem toho, v bode 9.6. sa jasne uvádza, kedy Komisia pre posudzovanie vybraných vplyvov udelí súhlasné stanovisko:

„Súhlasné stanovisko Komisie znamená, že vplyvy návrhu na rozpočet verejnej správy, vplyvy na podnikateľské prostredie, sociálne vplyvy, vplyvy na životné prostredie, vplyvy na informatizáciu spoločnosti a vplyvy na služby verejnej správy pre občana sú uvedené reálne a predkladateľ vykonal posúdenie vplyvov v rámci procesu ustanoveného touto metodikou v dostatočnom rozsahu, pričom identifikoval všetky dotknuté subjekty.“

Vzhľadom na to, že Komisia vo svojom Záverečnom posúdení nijako nespochybnila to, že by MPSVR SR nevykonalo „posúdenie vplyvov v rámci procesu ustanoveného touto metodikou v dostatočnom rozsahu“ a/alebo neidentifikovalo „všetky dotknuté subjekty“, máme za to, že Komisia nijakým relevantným spôsobom svoje nesúhlasné stanovisko neodôvodnila. Navyše, Komisia vo svojom Záverečnom stanovisku „iba“ zopakovala zásadnú pripomienku Ministerstva financií SR predloženú v rámci medzirezortného pripomienkového konania, ktorá bola jednak nad rámec navrhovanej právnej úpravy a zároveň nebola dostatočne zdôvodnená.

Vzhľadom na uvedené sa domnievame, že Komisia pri posúdení tohto návrhu zákona presiahla kompetencie, ktoré jej vyplývajú z Jednotnej metodiky pre posudzovanie vybraných vplyvov.