B. Osobitná časť

K bodu 1

Vzhľadom na významové odlíšenie pojmov „vývin“ a „vývoj“ vo  vzťahu  k príslušnému druhu sociálnej služby, ktorý sa viaže na vymedzenú cieľovú skupinu detí, sa v označení  stimulácia komplexného vývoja dieťaťa v celom rozsahu znenia zákona  nahradilo slovo „vývoj“ slovom „vývin“, ktoré túto odbornú činnosť vhodnejšie vystihuje. 

K bodom 2 a 4 (§ 2 ods. 1 písm. f) a § 2 ods. 5)

Novo sa  subsumuje  pod vymedzenie sociálnej služby na účely tohto zákona aj vznik situácie v rodine, ktorá vyžaduje pomoc pri zabezpečení starostlivosti o dieťa. Poskytovanie sociálnych služieb podľa tohto zákona sa  v zásade viaže na nepriaznivú sociálnu situáciu  (napr. väzba určenia druhu sociálnej služby, formy sociálnej služby a rozsahu poskytovania sociálnej služby na povahu a charakter nepriaznivej sociálnej situácie v § 11 a § 13, väzba základného sociálneho poradenstva, ktoré je súčasťou každej sociálnej služby poskytovanej podľa tohto zákona, na pomoc fyzickej osobe v nepriaznivej sociálnej situácii v § 19, väzba plánovania komunitného rozvoja na povahu a charakter výskytu nepriaznivých sociálnych situácii v územnom obvode v § 82). Zároveň sa v ustanovení § 2 ods. 5 zabezpečuje právna kvalifikácia tejto situácie v rodine za nepriaznivú sociálnu situáciu na účely tohto zákona. Navrhovaná úprava je teda realizovaná v záujme previazanosti právnej úpravy  vymedzenia sociálnej služby, a to  pokiaľ ide o právne vzťahy pri poskytovaní sociálnych služieb na podporu rodiny s deťmi, ktoré vo svojich dôsledkoch spočívajú v zabezpečení starostlivosti o dieťa, ak  nemôže rodič dieťaťa alebo fyzická osoba, ktorá má dieťa zverené do osobnej starostlivosti na základe rozhodnutia súdu, zabezpečiť z vážnych dôvodov osobnú starostlivosť o maloleté dieťa sama alebo s pomocou rodiny (§ 31 a 32) alebo v čase prípravy na trh práce alebo v čase vykonávania aktivít spojených so vstupom alebo s návratom na trh práce alebo v čase prípravy na povolanie štúdiom na strednej škole alebo na vysokej škole alebo v čase vykonávania zárobkovej činnosti (§ 32a a  32b), alebo novo aj  z iných dôvodov (§ 32b ods. 2 písm. b)). 
  
K bodu 3 (§ 2 ods. 2 písm. i))

	V rámci vymedzenia nepriaznivej sociálnej situácie podľa tohto zákona sa novo vymedzuje ohrozenie fyzickej osoby sociálnym vylúčením alebo obmedzenie jej schopnosti sa spoločensky začleniť a samostatne riešiť svoje problémy z dôvodu straty  bývania alebo ohrozenia stratou bývania.  Ide o špecifický dôvod intervencie poskytovaním sociálnej služby vo vzťahu k cieľovej skupine, ktorá je širšou a špecifickou oproti fyzickým osobám, ktoré sú v nepriaznivej sociálnej situácií z dôvodu, že nemajú zabezpečené nevyhnutné podmienky na uspokojovanie základných životných potrieb. Problematika udržateľnosti bývania a jeho dostupnosti je základnou požiadavkou ľudskej dôstojnosti, nakoľko ide o jednu zo základných životných potrieb.

K bodu 5 (poznámka pod čiarou k odkazu 1a)

	Vypustenie poznámky pod čiarou súvisí s novým znením ustanovenia § 2 ods. 5

K bodu 6 (§ 9 ods. 3)

	Ustanovenie explicitne vymedzuje, že na určovanie a posudzovanie najlepšieho záujmu dieťaťa sa uplatnia najmä kritériá uvedené v Čl. 5 zákona č. 36/2005 Z. z. o rodine a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 175/2015 Z. z. (úroveň starostlivosti o dieťa, bezpečie dieťaťa, ako aj bezpečie a stabilita prostredia, v ktorom sa dieťa zdržiava, ochrana dôstojnosti, ako aj duševného, telesného a citového vývinu dieťaťa, okolnosti, ktoré súvisia so zdravotným stavom dieťaťa alebo so zdravotným postihnutím dieťaťa, ohrozenie vývinu dieťaťa zásahmi do jeho dôstojnosti a ohrozenie vývinu dieťaťa zásahmi do duševnej, telesnej a citovej integrity osoby,  ktorá je dieťaťu blízkou osobou, podmienky na zachovanie indentity dieťaťa a na rozvoj schopností a vlôh dieťaťa, názor dieťaťa a jeho možné vystavenie konfliktu lojality a následnému pocitu viny, podmienky na vytváranie a rozvoj vzťahových väzieb s obidvomi rodičmi, súrodencami a s inými blízkymi osobami, využitie možných prostriedkov na zachovanie rodinného prostredia dieťaťa, ak sa zvažuje zásah do rodičovských práv a povinností).

K bodu 7 (§ 9 ods. 4)
	
Vzhľadom na požiadavky interpretačnej a aplikačnej praxe sa explicitne  ustanovuje vymedzenie odborného zamestnanca na účely plnenia tzv. personálneho normatívu vo vymedzených druhoch zariadení sociálnych služieb, ustanoveného v prílohe č. 1 k zákonu. Za zamestnanca na účely určenia personálneho normatívu sa považuje zamestnanec poskytovateľa sociálnej služby, ktorý musí byť v pracovnoprávnom vzťahu k poskytovateľovi tejto sociálnej služby  (pracovný pomer, dohoda o práci vykonávanej mimo pracovného pomeru - dohoda o vykonaní práce, dohoda o pracovnej činnosti, dohoda o brigádnickej práci študentov). Navrhovaná právna úprava novo vymedzuje odborného zamestnanca v previazanosti  len s vykonávaním  alebo riadením vykonávania odbornej činnosti podľa § 16 zákona, ktorú poskytovateľ sociálnej služby poskytuje  alebo vykonávaním špecifických iných činností priamo orientovaných na prijímateľa sociálnej služby (§ 15 ods. 2), ktoré tento zákon upravuje v § 61 ods. 9 a , ktorými sú liečebno-výchovná starostlivosť, psychologická starostlivosť a špeciálno-pedagogická starostlivosť, a ktoré sú realizované v záujme uspokojovania špecifických individuálnych potrieb cieľových skupín prijímateľov sociálnej služby.

U fyzických osôb, ktoré vykonávajú alebo riadia vykonávanie činností podľa § 9     ods. 4 sa podmienka pracovnoprávneho vzťahu k poskytovateľovi sociálnej služby nebude uplatňovať, ak je táto fyzická osoba štatutárnym orgánom, členom štatutárneho orgánu, spoločníkom alebo členom právnickej osoby, ktorá je poskytovateľom tejto sociálnej služby, kde súčasťou členstva je tiež pracovný vzťah k poskytovateľovi sociálnej služby spojený s vykonávaním alebo riadením vykonávania  týchto vymedzených činností. 
Pri posudzovaní plnenia personálneho normatívu podľa prílohy č. 1 k zákonu sa u konkrétneho poskytovateľa sociálnej služby z hľadiska skutkového stavu v počte zamestnancov nevychádza z počtu zamestnancov vo fyzických osobách, ale sa vychádza z priemerného evidenčného počtu zamestnancov prepočítaného na plne zamestnaných za mesiac, zisteného podľa dohodnutého rozsahu pracovného času jednotlivých zamestnancov v mesiaci (prepočet vykonaný na základe dĺžky pracovných úväzkov).

K bodu 8 (§ 15 ods. 2)

Právna úprava súvisí s úpravou možnosti  poskytovania liečebno- výchovnej starostlivosti, psychologickej starostlivosti a špeciálno- pedagogickej starostlivosti alebo utváraním podmienok na ich vykonávanie odborníkmi príslušných profesií  v rámci spoločných ustanovení pri poskytovaní sociálnych služieb v § 61 ods. 9. Zároveň v záujme jednoznačnosti sa explicitne ustanovuje, že  vykonávanie  muzikoterapie, arteterapie, hipoterapie canisterapie biblioterapie, hydroterapie aromaterapie a činnostnej terapie podľa § 61 ods. 8 zákona  na účely zvýšenia kvality poskytovanej sociálnej služby sa považuje za činnosť podľa § 15 ods. 2.

K bodu 9 (§ 16 ods. 2)

V záujme odstránenia problémov interpretačnej praxe sa precizuje, že základné sociálne poradenstvo, špecializované sociálne poradenstvo a sociálna rehabilitácia, ktoré sa vykonávajú ako samostatné odborné činnosti, sa považujú za samostatné druhy sociálnych služieb. Takto koncipovaná právna úprava je súladná s § 2 úvodnou vetou zákona. Ustanovuje sa možnosť vykonávania základného sociálneho poradenstva samostatne so vznikom oprávnenia na jeho vykonávanie zápisom do registra poskytovateľov sociálnych služieb podľa § 65. Konanie o zápis do registra poskytovateľov je pritom konaním o zápis konkrétneho  poskytovateľa  sociálnej služby, konkrétneho druhu sociálnej služby na konkrétnom mieste poskytovania sociálnej služby. Špecializované sociálne poradenstvo a sociálnu rehabilitáciu možno vykonávať samostatne na základe akreditácie podľa § 88 zákona, ktorá je podmienkou pre zápis do registra poskytovateľov sociálnych služieb, na základe ktorého vzniká oprávnenie poskytovať sociálnu službu.  

Navrhovanou právnou úpravou sa zároveň zabezpečuje previazanosť znenia s § 65 ods. 1 zákona, v súlade s ktorým oprávnenie poskytovať sociálnu službu vzniká odo dňa zápisu do registra poskytovateľov sociálnych služieb, a s § 63 ods. 6  zákona, podľa ktorého, ak žiada o zápis do registra osoba, ktorá má záujem vykonávať špecializované poradenstvo alebo sociálnu rehabilitáciu, ako samostatnú odbornú činnosť, je podmienkou zápisu do registra akreditácia na  túto odbornú činnosť udelená Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR.  

Stimuláciu komplexného vývinu dieťaťa so zdravotným postihnutím, ktorá je odbornou činnosťou, nebude možné vykonávať samostatne, teda ako samostatný druh sociálnej služby, ale len v spojení s ďalšími odbornými činnosťami v rozsahu ustanovenom v § 33 pre službu včasnej intervencie. Počas uplatňovania platnej právnej úpravy nepožiadal do júna 2017 žiadny subjekt Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR o udelenie akreditácie na vykonávanie stimulácie komplexného vývoja dieťaťa so zdravotným postihnutím, ako samostatnej odbornej činnosti. Stimulácia komplexného vývinu dieťaťa so zdravotným postihnutím môže účinnejším spôsobom kompenzovať dôsledky zdravotného postihnutia dieťaťa a prispieť k sociálnemu začleneniu celej rodiny dieťaťa len v spojení s ďalšími odbornými činnosťami v rámci služby včasnej intervencie poskytovanej podľa § 33 zákona. 

K bodu 10 (§ 16 ods. 3)

Vypustenie ustanovenia je realizované v nadväznosti na novú právnu úpravu v bode 4 (§ 16 ods. 2).
K bodu 11 (§ 17 ods. 3)

Vypustenie možnosti neposkytovať stravovanie  pri ambulantnej  sociálnej službe v zariadení je navrhované v záujme zosúladenia úpravy s § 15 ods. 1 zákona a zabránenia interpretačným problémom. V súlade s § 15 ods. 1 poskytovateľ sociálnej služby je povinný vykonávať odborné činnosti, obslužné činnosti a ďalšie činnosti, zabezpečovať  vykonávanie týchto činností alebo utvárať podmienky na ich vykonávanie v rozsahu ustanovenom týmto zákonom pre druh sociálnej služby, ktorý poskytuje. V zariadeniach, v ktorých vzhľadom na povahu a účel poskytovanej sociálnej služby ambulantnou formou a súvisiaci  čas poskytovania tejto služby konkrétnym prijímateľom počas dňa,  nie je opodstatnené vyžadovať od poskytovateľa tejto formy sociálnej služby v rámci rozsahu poskytovaných činností poskytnúť stravovanie, je upustenie od povinnosti poskytovať  stravovanie obsiahnuté priamo v hmotnoprávnom ustanovení upravujúcom príslušný druh sociálnej služby v zariadení. Podľa § 37 ods. 3 zákona, ak sa poskytuje v rehabilitačnom stredisku ambulantná sociálna služba, zariadenie nie je povinné poskytovať stravovanie. To znamená, že ak ide o poskytovanie druhu sociálnej služby, v rámci ktorého sa poskytuje v súlade s rozsahom poskytovaných činností aj  stravovanie, ak bude poskytovateľ poskytovať túto sociálnu službu v zariadení aj formou ambulantnej sociálnej služby, bude povinný prijímateľom tejto sociálnej služby poskytovanej ambulantnou formou toto stravovanie poskytovať. Prijímateľ sociálnej služby v zariadení s ambulantnou sociálnou službou s poskytovaním stravovania je však povinný v rámci tejto sociálnej služby odobrať aspoň jedno jedlo denne, resp. sa na neho táto povinnosť nevzťahuje za podmienok ustanovených v § 17 ods. 4.

K bodu 12  (§ 18 ods. 1 písm. a))

Novo sa ustanovuje v rámci ďalších činností samostatná činnosť, ktorou je utváranie podmienok na upratovanie, za ktoré sa považuje najmä  poskytnutie základných čistiacich prostriedkov, utierok, zmetáku, mopu, lopatky, vysávača a priestoru na ich uskladnenie, a to  na možnosť upratovania priestorov užívaných prijímateľom sociálnej služby v rámci poskytovanej sociálnej služby, priamo týmto prijímateľom sociálnej služby. Utváranie podmienok na upratovanie  je v rámci rozsahu poskytovaných činností realizované pri druhoch sociálnych služieb, u ktorých to možno spravodlivo vyžadovať vzhľadom na cieľovú skupinu, ktorej sa sociálna služba poskytuje, a povahu a účel poskytovanej sociálnej služby. Ide najmä o vymedzené druhy sociálnych služieb krízovej intervencie- poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach, ktorým je útulok, zariadenie núdzového bývania a o poskytovanie sociálnej služby v zariadení podporovaného bývania a v domove na pol ceste 
Zároveň sa novo ustanovuje v rámci ďalších činností samostatná činnosť, ktorou je pranie, žehlenie a údržba bielizne a šatstva. Úprava je vykonaná v súvislosti s úpravou § 34- rozsahom poskytovaných činností pri poskytovaní sociálnej služby v zariadení podporovaného bývania, kde sa vzhľadom na účel týchto zariadení a cieľovú skupinu, pre ktorú je táto sociálna služba určená (schopnosť viesť samostatný život pod dohľadom), novo ustanovuje utváranie podmienok na pranie, žehlenie a údržbu bielizne a šatstva za ktoré sa považuje najmä vybavenosť bytovej jednotky práčkou, žehliacou doskou, sušiakom na prádlo, šijacími potrebami, čistiacimi prostriedkami  na obuv.

K bodu 13 (§ 18 ods. 3)

Ide o legislatívno-technickú úpravu súvisiacu s úpravou vykonanou  v bode 12  (§ 18 ods. 1 písm. a)).

K bodu 14 (§ 18 ods. 4)

Ide o legislatívno-technickú úpravu súvisiacu s úpravou vykonanou  v bode 12 (§ 18 ods. 1 písm. a)).

K bodu  15 (§ 21 ods. 2)	

Novo sa ustanovuje v rámci demonštratívneho výpočtu  u sociálnej rehabilitácie orientovanej na cieľovú skupinu fyzických osôb odkázaných na pomoc inej fyzickej osoby, nácvik zrakového vnímania. Ide o reakciu na požiadavky aplikačnej praxe, v rámci ktorej Únia nevidiacich a slabozrakých Slovenska poskytuje z hľadiska skutkového stavu  služby sociálnej rehabilitácie zamerané na rozvoj zrakového vnímania. Ide o služby, ako je napríklad  efektívne využívanie zvyškových zrakových schopností u všetkých vekových skupín s poškodením zraku. Ide o služby, ktorých charakter  zodpovedá  odbornej činnosti sociálna rehabilitácia. 

K bodu 16 (§ 23b)

Novo sa vymedzuje stimulácia komplexného vývinu dieťaťa so zdravotným postihnutím, a to v záujme precizovania obsahu tejto odbornej činnosti, ktorým je najmä vykonávanie konkrétnych  postupov a techník, ktoré podporujú psychomotorický vývoj dieťaťa, rozvoj komunikácie a adaptáciu dieťaťa na vonkajšie  prostredie, a to v súlade s jeho individuálnymi potrebami, ktoré vychádzajú zo špecifických potrieb s ohľadom na zdravotné postihnutie. Ide o podporné metódy práce, ktoré majú za cieľ viesť dieťa a jeho rodičov k samostatnému zvládaniu takýchto situácií, pričom môže ísť napríklad o pomoc pri dorozumievaní sa alternatívnou komunikáciou pomocou dotykov, vône, zvuku, chuťovými vnemami, zmenou polohy, pomoc pri pohybových cvičeniach. Pre deti s mentálnym postihnutím a s kombinovaným postihnutím pripadá do úvahy používanie rôznych vôní, rôznych druhov hudby, svetiel či osvetlenia miestnosti, pomôcok a hračiek pre hmatovú stimuláciu, polohovacích pomôcok vhodných na relaxáciu. Zamestnanci aplikujúci tieto konkrétne postupy a techniky musia mať  podľa jednotlivých druhov používaných techník a postupov dostatočné vzdelanie, skúsenosti a prax s ich vykonávaním podľa § 84 ods. 20 zákona, pričom ide o odbornú činnosť ktorá predpokladá spolupôsobenie odborníkov viacerých odborov. Cieľom stimulácie komplexného vývinu dieťaťa so zdravotným postihnutím, ktorá je individualizovaná na potreby konkrétneho dieťaťa, je najmä zachovanie, obnova alebo rozvoj komunikácie, kognitívnych a motorických schopností a zručností dieťaťa, a to vo veku, kedy je jeho spôsobilosť učiť sa najvyššia. Identifikácia individuálnych potrieb a schopností dieťaťa so zdravotným postihnutím je pritom realizovaná na základe multidisciplinárneho posúdenia so zapojením odborníkov príslušných profesiií. Toto zapojenie predpokladá obsah služby včasnej intervencie, ktorým je aj utváranie podmienok na zabezpečenie integrovanej a koordinovanej podpory a pomoci dieťaťu a jeho rodičom. Do stimulácie komplexného vývoja dieťaťa predpokladá právna úprava aktívne zapojenie členov rodiny dieťaťa tak, aby získali potrebné zručnosti, vedomosti a prax v oblasti starostlivosti o svoje dieťa so špecifickými potrebami.

Stimulácia komplexného vývinuja dieťaťa so zdravotným postihnutím ako odborná činnosť je súčasťou služby včasnej intervencie, ktorej cieľom  je pozitívne ovplyvniť vývoj dieťaťa so zdravotným postihnutím s ohľadom na jeho individuálne a špecifické potreby a naučiť ho v maximálnej miere využívať oslabené funkcie a vytvárať kompenzačné mechanizmy za stratené schopnosti, čo nie je možné realizovať bez zapojenia odborníkov z relevantných oblastí  do procesu poskytovania tejto sociálnej služby a súčinnosti  rodiny dieťaťa pri starostlivosti o dieťa so špeciálnymi potrebami  a stimulácii jeho vývoja a poskytnutia  podpory tejto rodine  pri vyrovnávaní sa so zdravotným postihnutím dieťaťa. Právna úprava preto predpokladá zapájanie odborníkov v prospech dieťaťa so zdravotným postihnutím s cieľom obnovy alebo rozvoja fyzických schopností a mentálnych schopností dieťaťa  a podpory jeho sociálneho začlenenia. Tieto intervencie odborníkov nenahrádzajú ale len dopĺňajú rozsah poskytovanej zdravotnej starostlivosti, výchovy a vzdelávania podľa osobitných predpisov a sú realizované spravidla formou konzultácií a poskytnutia alternatívnych, doplňujúcich a nadväzujúcich  možných foriem pomoci a podpory tak, aby táto pomoc a podpora bola integrovaná v prospech dieťaťa so zdravotným postihnutím a aby bola realizovaná  koordinovanými prostriedkami podpory a pomoci v pôsobnosti viacerých subjektov .

K bodom 17 až 19 (§ 24 ods. 1 a § 24a, § 24b, § 24c, § 25 a § 26 ods. 1)

V rámci osobného rozsahu sa rozširuje zameranie vybraných  sociálnych služieb krízovej intervencie, konkrétne  terénnej služby krízovej intervencie, sociálnej služby poskytovanej  v nízkoprahovom dennom centre, integračnom centre, nocľahárni a útulku o cieľovú skupinu fyzických osôb ohrozených  sociálnym vylúčením alebo ktorí  majú obmedzené schopnosti sa spoločensky začleniť a samostatne riešiť svoje problémy z dôvodu straty bývania alebo ohrozenia stratou bývania. Úprava súvisí s doplnením vymedzenia nepriaznivej sociálnej situácie podľa tohto zákona v § 2 ods. 2 písm i).

K bodu 20 (§ 24d ods. 3)

V § 24 ods. 3 ide o doplnenie právnej úpravy, ktorá ustanovuje, že v rámci činností v komunitnom centre sa poskytujú všetky činnosti vymedzené v § 24 aj pri poskytovaní tejto sociálnej služby ambulantnou sociálnou službou aj terénnou formou sociálnej služby. Ide o odstránenia interpretačných problémov z aplikačnej praxe pri posudzovaní obsahu poskytovanej sociálnej služby pri rôznych formách jej poskytovania.  

K bodom  21 a 22 (§ 26 ods. 1 písm. a), § 26 ods. 1 písm. b))

Ide o legislatívno-technickú úpravu. Novelou zákona o sociálnych službách vykonanou zákonom č. 40/2017 Z. z. sa v celom texte zákona (okrem § 109 ods. 4) zmenilo označenie odbornej činnosti  „pracovná terapia“ vo všetkých tvaroch na  „rozvoj pracovných zručností“ v príslušnom tvare. Vzhľadom na vykonanú  zmenu, takto označenú odbornú činnosť nemožno z hľadiska významového „poskytovať“ ale možno ju „zabezpečovať.“

K bodu 23  (§ 26 ods. 1 písm. c), § 27 ods. 2 písm. c) a § 29 ods. 1 písm. b))

Novo sa ustanovuje v rámci rozsahu poskytovaných ďalších činností v útulku, domove na polceste a zariadení núdzového bývania  samostatná činnosť, ktorou je utváranie podmienok na upratovanie, za ktoré sa považuje najmä  poskytnutie základných čistiacich prostriedkov, utierok, zmetáku, mopu, lopatky, vysávača a priestoru na ich uskladnenie, a to na možnosť upratovania priestorov užívaných prijímateľom sociálnej služby v rámci poskytovanej sociálnej služby v predmetnom zariadení , priamo týmto prijímateľom sociálnej služby. Len utváranie podmienok na upratovanie  možno spravodlivo vyžadovať vzhľadom na cieľovú skupinu, ktorej sa sociálna služba v útulku, domove na polceste a zariadení núdzového bývania  poskytuje, a povahu a účel poskytovanej sociálnej služby.  

K bodu 24 (§ 27 ods. 1)

V rámci osobného rozsahu sa rozširuje zameranie sociálnej služby v domove na polceste o cieľovú skupinu fyzických osôb ohrozených  sociálnym vylúčením alebo ktorí  majú obmedzené schopnosti sa spoločensky začleniť a samostatne riešiť svoje problémy z dôvodu straty bývania alebo ohrozenia stratou bývania. Úprava súvisí s doplnením vymedzenia nepriaznivej sociálnej situácie podľa tohto zákona v § 2 ods. 2 písm. i).  Zároveň ide aj o vykonanie legislatívno- technickej úpravy spojenej s vypustením poznámky pod čiarou k odkazu 1a.

K bodu 25 (§ 32a  ods. 3 písm. a)) 

Vzhľadom na požiadavky aplikačnej praxe sa  novo vymedzuje maximálny čas poskytovania sociálnej služby na podporu zosúlaďovania rodinného života a pracovného života poskytovanej  terénnou formou i ambulantnou formou mimo zariadenia starostlivosti o deti do troch rokov veku dieťaťa, a to z hľadiska veku tohto dieťaťa vo väzbe na konkrétny mesiac narodenia dieťaťa v rámci určeného rozpätia mesiacov počas kalendárneho roka. Úprava je realizovaná v záujme vytvorenia podmienok na plynulé zabezpečenie kontinuity poskytovania výchovy a vzdelávania dieťaťu v predškolskom zariadení- materskej škole, vzhľadom na termíny zápisu detí do materských škôlok v odvetvovej pôsobnosti rezortu školstva, vedy, výskumu a športu. Poskytovanie starostlivosti o dieťa bude možné jednotne do 31. augusta bezprostredne nasledujúceho po dovŕšení troch rokov dieťaťa (t.j. deťom narodeným od januára do 31. augusta príslušného roka do 31. augusta príslušného kalendárneho roka  a deťom narodeným od septembra do decembra príslušného roka do       31. augusta nasledujúceho kalendárneho roka). Zároveň právna úprava analogicky rieši poskytovanie tejto starostlivosti deťom s nepriaznivým zdravotným stavom do šiestich rokov ich veku. Vzhľadom na účel právnej úpravy pri začatí poskytovania sociálnej služby je však relevantné dosiahnutie vekovej hranice maximálne  troch, resp. šiestich rokov veku dieťaťa, a takto začatá sociálna služba  môže byť podľa novej  právnej úpravy poskytovaná do             31. augusta bezprostredne nasledujúceho po dovŕšení troch rokov veku dieťaťa alebo šiestich rokov veku dieťaťa, ak je dieťaťom s nepriaznivým zdravotným stavom- teda napr. dieťa narodené v mesiacoch január až august do 31. augusta príslušného roku a dieťa narodené v mesiacoch september až december  až do 31. augusta nasledujúceho roku).

K bodu 26 (§ 32a ods. 3 písm. b)

Zvyšuje sa maximálny počet detí , ktorým možno poskytovať službu na podporu zosúlaďovania rodinného života a pracovného života, ak ide o dieťa do troch rokov veku alebo do šiestich rokov veku, ak je dieťaťom s nepriaznivým zdravotným stavom terénnou formou sociálnej služby, a to z doterajšieho počtu najviac trom deťom jedným opatrovateľom na novo ustanovený počet najviac štyrom deťom jedným opatrovateľom detí. Výnimka z tejto regulácie, ak ide o súrodencov zostáva zachovaná. Navrhovaná úprava pri zachovaní požiadavky zabezpečenia náležitého personálneho zabezpečenia poskytovanej starostlivosti reaguje na požiadavku ekonomickej udržateľnosti prevádzky poskytovanej sociálnej služby pre jej poskytovateľa pri požiadavke zabezpečenia dostupnosti poskytovanej služby pre prijímateľa (vrátane jej cenovej dostupnosti), a to  bez ohrozenia  ochrany  záujmov dieťaťa.

K bodom 27 až 29 (§ 32b ods. 1, §32 b ods. 2 a  4) 

Vzhľadom na požiadavky aplikačnej praxe sa precizuje možnosť poskytovania starostlivosti o dieťa  do troch rokov veku v zariadení starostlivosti o deti do troch rokov veku rodičovi  tohto dieťaťa alebo fyzickej osobe, ktorá má dieťa zverené do osobnej starostlivosti na základe rozhodnutia súdu, ktorý nespĺňa podmienku podpory zosúlaďovania rodinného života a pracovného života podľa  § 32b ods. 1 tohto zákona a ani  dôvody pomoci pri osobnej starostlivosti o dieťa podľa § 31 ods. 3 tohto zákona. V záujme vytvorenia právnych podmienok na dostupnosť sociálnej služby v zariadení starostlivosti o deti do troch rokov veku dieťaťa  však navrhovaná právna úprava viaže možnosť poskytovania služby starostlivosti o deti iným cieľovým skupinám rodičov na prevádzkové pomery konkrétneho poskytovateľa (najmä využitie reálne neobsadených miest) a zachovanie plnenia regulácie počtu detí podľa § 32b ods. 5 v dennej miestnosti, ktorá spĺňa funkciu spálne a herne, resp. spálni a herni, ktoré sú stavebne oddelené, plnenia požiadaviek na priestorové usporiadanie, funkčné členenie, vybavenie, prevádzku, režim dňa, režim stravovania, pitný režim a na náležitosti  prevádzkového poriadku podľa § 9 ods. 6 a poskytovanie starostlivosti o deti opatrovateľom detí podľa § 33a ods. 2. Zároveň však právna úprava viaže možnosť poskytnutia starostlivosti tomuto okruhu rodičov na podmienku, že voľné miesto nemožno obsadiť dieťaťom rodiča, ktorý spĺňa podmienku zosúlaďovania pracovného a rodinného života, alebo podmienku vážnych dôvodov nemožnosti zabezpečenia starostlivosti o dieťa.  

Vzhľadom na požiadavky aplikačnej praxe sa  novo vymedzuje maximálny čas poskytovania sociálnej služby na podporu zosúlaďovania rodinného života a pracovného života v zariadení starostlivosti o deti do troch rokov veku dieťaťa, a to z hľadiska veku tohto dieťaťa vo väzbe na konkrétny mesiac narodenia dieťaťa v rámci určeného rozpätia mesiacov počas kalendárneho roka. Úprava je realizovaná v záujme vytvorenia podmienok na plynulé zabezpečenie kontinuity poskytovania výchovy a vzdelávania dieťaťu v predškolskom zariadení- materskej škole, vzhľadom na termíny zápisu detí do materských škôlok v odvetvovej pôsobnosti rezortu školstva, vedy, výskumu a športu. Poskytovanie starostlivosti o dieťa bude možné jednotne do 31. augusta bezprostredne nasledujúceho po dovŕšení troch rokov dieťaťa (t.j. deťom narodeným od januára do 31. augusta príslušného roka do 31. augusta príslušného kalendárneho roka a deťom narodeným od septembra do decembra príslušného roka do 31. augusta nasledujúceho kalendárneho roka). Vzhľadom na účel právnej úpravy pri začatí poskytovania sociálnej služby je však relevantné dosiahnutie vekovej hranice maximálne  troch rokov veku dieťaťa, a takto začatá sociálna služba  môže byť podľa novej  právnej úpravy poskytovaná do 31. augusta bezprostredne nasledujúceho po dovŕšení troch rokov veku dieťaťa teda napr. dieťa narodené v mesiacoch január až august do 31. augusta príslušného roku a dieťa narodené v mesiacoch september až december až do 31. augusta nasledujúceho roku.

Ide aj o legislatívno-technickú úpravu súvisiacu s prečíslovaním odsekov v § 32b zákona.

K bodu 30 (§ 33 ods. 3)

Novo sa ustanovuje vzhľadom na povahu a charakter služby včasnej intervencie vykonávanie komunitnej rehabilitácie na princípoch, ako je ustanovená v § 82 ods.3,  pričom na tieto účely ide o koordináciu činností všetkých subjektov v prospech podpory sociálneho začlenenia dieťaťa a jeho rodiny (najmä rodina, obec, poskytovatelia zdravotnej starostlivosti, poskytovatelia sociálnych služieb, vzdelávacie inštitúcie ). 
K bodu 31 (§ 33 ods. 4)

Ustanovuje sa poskytovanie služby včasnej intervencie prioritne terénnou formou sociálnej služby prostredníctvom terénneho programu (zameraného  na určitý druh zdravotného postihnutia, resp. cieľovú skupinu detí), ktorá je dopĺňaná ambulantnou  formou sociálnou službou. Táto úprava vychádza z  povahy a účelu poskytovania služby včasnej intervencie, ktorými sú najmä stimulácia vývinu dieťaťa so zdravotným postihnutím za účelom docieliť maximálne využívanie jeho oslabených funkcií a vytvárať kompenzačné mechanizmy za oslabené schopnosti, podporovať a rozvíjať jeho schopnosti, zručnosti a sociálne kontakty, ako aj poskytovať podporu pri vyrovnaní sa so zdravotným postihnutím dieťaťa a akceptácia jeho špecifických potrieb a poskytovať podporu a pomoc rodine pri tejto starostlivosti o dieťa.  Prijímateľom služby včasnej intervencie je dieťa so zdravotným postihnutím, ale v konečnom dôsledku je to aj celá rodina tohto dieťaťa a základom tejto sociálnej služby sú konzultačné návštevy odborníkov v domácnosti klienta a pomoc pri uplatňovaní konkrétnych a individualizovaných postupov a techník podporujúcich psychomotorický vývoj dieťaťa, rozvoj komunikácie, techník pomáhajúcich adaptácii dieťaťa so zdravotným postihnutím na vonkajšie prostredie, a to podľa špecifických potrieb tohto dieťaťa.

K bodu 32 (§ 33a ods. 2)

Z hľadiska bezpečnosti detí do jedného roku veku v zariadeniach starostlivosti o deti do troch rokov veku dieťaťa sa môžu vyskytnúť situácie, ktoré si budú vyžadovať rýchle rozhodnutia zamerané na zmiernenie, alebo zabránenie zdravotných komplikácií u detí, ktoré na profesionálnej úrovni je schopná poskytnúť len osoba vyštudovaná v zdravotníckom odbore. Nepôjde pritom o bežný výkon zdravotnej starostlivosti (ošetrovanie, podávanie liekov a pod.), nakoľko osoba s touto kvalifikáciou bude v pracovnej pozícií opatrovateľa detí. Tento opatrovateľ detí, ktorý bude spĺňať podmienku odbornosti vo vymedzenom zdravotníckom  odbore, bude súčasťou pracovného kolektívu zamestnancov poskytovateľa tejto služby, a tým aj cenným poradcom pre ostatných zamestnancov poskytovateľa sociálnej služby v prípade vzniku možných krízových situáciách vyžadujúcich si v záujme života a zdravia dieťaťa  rýchly zásah, a to ešte pred poskytnutím zdravotnej starostlivosti poskytovateľom zdravotnej starostlivosti. 

K bodu  33 (§ 34 ods. 4)

Rozširuje sa rozsah poskytovaných činností pri poskytovaní sociálnej služby v zariadení podporovaného bývania, kde sa vzhľadom na účel týchto zariadení a cieľovú skupinu, pre ktorú je táto sociálna služba určená (schopnosť viesť samostatný život pod dohľadom). Novo sa  ustanovuje utváranie podmienok  na upratovanie, za ktoré sa považuje najmä  poskytnutie základných čistiacich prostriedkov, utierok, zmetáku, mopu, lopatky, vysávača v rámci vybavenosti bytovej jednotky, a to na možnosť upratovania priestorov užívaných prijímateľom sociálnej služby v rámci poskytovanej sociálnej služby v  predmetnom zariadení, priamo týmto prijímateľom sociálnej služby.  Novo sa ustanovuje tiež utváranie podmienok na pranie, žehlenie a údržbu bielizne a šatstva za ktoré sa považuje najmä vybavenosť bytovej jednotky práčkou, žehliacou doskou, sušiakom na prádlo, šijacími potrebami, čistiacimi prostriedkami  na obuv.

K bodu 34 (§ 34 ods. 5)

Precizujú sa podmienky poskytovania sociálnej služby v zariadení podporovaného bývania  z hľadiska požiadavky rodinného ubytovania, ktoré je vymedzené v zásade reguláciou počtu prijímateľov tejto sociálnej služby v jednej bytovej jednotke , resp. vo viacerých bytových jednotkách  v bytovom dome, v rodinnom dome a inej budove určenej na dlhodobé bývanie osôb. Cieľom takto koncipovanej úpravy je prirodzene začleňovať  zariadenia podporovaného bývania  do rodinných domov, bytových domov a budov určených na dlhodobé bývanie v rámci bežnej zástavby, a to v záujme sociálneho začleňovania prijímateľov týchto sociálnych služieb a priblíženia spôsobu ich života väčšinovej populácií na rovnakom základe, a to  i z hľadiska podmienok bývania a prirodzeného občianskeho spolunažívania. V bytovom dome je regulácia počtu prijímateľov sociálnej služby v zariadení podporovaného bývania nastavená na jednej strane  limitom šiestich prijímateľov v jednom byte a súčasne  najviac pre dvanásť prijímateľov vo viacerých bytoch v bytovom dome, a to v rôznej do úvahy prichádzajúcej početnej kombinácií, pri dodržaní  stavebnotechnických a hygienických požiadaviek z hľadiska veľkostnej kategórie bytu danej výmerou obytnej plochy  a počtom bývajúcich  osôb- napr. dvaja v garsónke, dvaja v jednoizbovom byte, traja v dvojizbovom byte, traja v dvojizbovom byte. Ak ide o bytový dom, ktorý má charakter tzv. radovej stavby- spravidla panelový dom s viacerými samostatnými vchodmi – vstupmi do bytov situovaných  v príslušnej časti domu so spoločným schodiskom, tak sa limit dvanástich prijímateľov sociálnej služby osobitne vzťahuje na byty situované v každej časti tohto bytového  domu so spoločným schodiskom so samostatným vchodom označeným orientačným číslom. Ak ide o bytový dom, ktorý nemá takýto charakter tzv. radovej stavby, tak sa regulácia počtu prijímateľov počtom maximálne dvanásť vzťahuje na tento bytový dom ako celok. Ak ide o rodinný dom, počet prijímateľov sociálnej služby v zariadení podporovaného bývania prevádzkovanom v tomto rodinnom dome je limitovaný tiež počtom najviac šesť prijímateľov v bytovej jednotke a počtom dvanástich prijímateľov vo viacerých bytových jednotkách v celom rodinnom dome. Ak ide o budovu, ktorá nie je bytovým domom alebo rodinným domom ale spĺňa požiadavku účelového určenia na dlhodobé užívanie osobami, napr. budova prevádzkovaná ako zariadenie sociálnych služieb, tak táto budova spĺňa podmienku rodinného ubytovania a môže byť prevádzkovaná ako zariadenie podporovaného bývania za predpokladu, že sa v nej poskytuje sociálna služba najviac pre šesť prijímateľov v jednej bytovej jednotke a dvanásť prijímateľov sociálnej služby vo viacerých bytových  jednotkách v tejto budove. Aby bola právna podmienka rodinného ubytovania u tejto nebytovej budovy splnená, nemôže však ísť zároveň  o budovu, v ktorej sa prevádzkuje akýkoľvek iný druh sociálnej služby pobytovou formou akýmkoľvek iným poskytovateľom sociálnej služby.

K bodu 35 (§ 35 ods. 4, § 38 ods. 7)

Ide o úpravu, ktorá súvisí s úpravou vykonanou v bode 36 (§ 61 ods. 7). Právna úprava je realizovaná v súlade s požiadavkou vytvorenia legislatívnych podmienok na realizáciu Stratégie deinštitucionalizácie systému sociálnych služieb a náhradnej starostlivosti v SR, ktorej zámerom je aj odklon od priestorovej segregácie zariadení sociálnych služieb a prevádzky veľkokapacitných zariadení sociálnych služieb. Navrhovaná úprava má za cieľ odstrániť  v tomto smere neželateľnú aplikačnú prax uplatňovania doterajšej právnej úpravy, pri ktorej  sa v jednej budove zariadenia poskytovala sociálna služba v zariadení aj viacerými poskytovateľmi tohto druhu sociálnej služby, u ktorých sa podmienka regulácie počtu prijímateľov sociálnej služby posudzovala bez vzájomnej previazanosti oddelene (a teda reálne sa v jednej budove poskytovala sociálna služba napr. v zariadení pre seniorov 80 a viac klientom viacerými poskytovateľmi tejto sociálnej služby), alebo sa v jednej budove zariadenia pre seniorov poskytovala popri sociálnej službe v zariadení pre seniorov aj iná pobytová sociálna služba v inom druhu zariadenia sociálnych služieb tým istým poskytovateľom sociálnej služby alebo iným poskytovateľom sociálnej služby, u ktorých sa podmienka regulácie počtu prijímateľov sociálnej služby posudzovala bez vzájomnej previazanosti oddelene (a teda reálne sa v jednej budove poskytovala pobytová  sociálna služba v zariadení sociálnych služieb pre desiatky klientov a išlo reálne  o veľkokapacitnú budovu účelovo prevádzkovanú na účely poskytovania pobytových  sociálnych  služieb). Navrhovaná právna úprava preto explicitne ustanovuje, že do počtu prijímateľov sociálnej služby v jednej budove zariadenia sa započítavajú aj prijímatelia sociálnej služby u iného poskytovateľa sociálnej služby v zariadení pre seniorov v tejto budove a prijímatelia celoročnej pobytovej sociálnej služby (aj týždennej pobytovej sociálnej služby) v inom druhu zariadenia sociálnych služieb v tejto budove. Reálne sa tým docieli možnosť prevádzkovania pobytových sociálnych služieb v jednej budove najviac pre 40 prijímateľov sociálnej služby, a to bez ohľadu na druh prevádzkovaných zariadení sociálnych služieb a na počet poskytovateľov týchto sociálnych služieb. Táto nová  právna úprava sa nebude vzťahovať na  zariadenia pre seniorov prevádzkované ku dňu nadobudnutia účinnosti tohto zákona, teda k 31. decembru 2017, resp. s vydaným právoplatným stavebným povolením do 31. decembra 2017  na  tieto účely, a to na základe právnej úpravy obsiahnutej  v  prechodnom ustanovení § 110ac ods. 7 a 8. Takto koncipovaná právna úprava sa vzťahuje popri zariadeniach pre seniorov a domovoch sociálnych služieb aj na  špecializované zariadenia. 

K bodu 36 (§ 39  ods. 3) 

Vzhľadom na skutočnosť, že špecializované zariadenia sú zamerané na rôzne cieľové skupiny klientov so špecifickými potrebami, je v nich možné poskytovanie sociálnej služby aj pre  cieľovú skupinu detí. Z uvedeného dôvodu je potrebné novo ustanoviť poskytovanie výchovy týmto deťom v podmienkach poskytovania sociálnej služby v špecializovanom zariadení, pokiaľ sa v zariadení sociálna služba poskytuje deťom . 

K bodu 37 (§ 39 ods. 6)

Ide o úpravu, ktorá súvisí s úpravou vykonanou v bode 36  (§ 61 ods. 7). Právna úprava je realizovaná v súlade s požiadavkou vytvorenia legislatívnych podmienok na realizáciu Stratégie deinštitucionalizácie systému sociálnych služieb a náhradnej starostlivosti v SR, ktorej zámerom je aj odklon od priestorovej segregácie zariadení sociálnych služieb a prevádzky veľkokapacitných zariadení sociálnych služieb. Navrhovaná úprava má za cieľ odstrániť  v tomto smere neželateľnú aplikačnú prax uplatňovania doterajšej právnej úpravy, pri ktorej  sa v jednej budove zariadenia poskytovala sociálna služba v zariadení aj viacerými poskytovateľmi tohto druhu sociálnej služby , u ktorých sa podmienka regulácie počtu prijímateľov sociálnej služby posudzovala bez vzájomnej previazanosti oddelene (a teda reálne sa v jednej budove poskytovala sociálna služba napr. v špecializovanom zariadení 80 a viac klientom viacerými poskytovateľmi tejto sociálnej služby), alebo sa v jednej budove špecializovaného zariadenia poskytovala popri sociálnej službe v špecializovanom zariadení aj iná pobytová sociálna služba v inom druhu zariadenia sociálnych služieb tým istým poskytovateľom sociálnej služby alebo iným poskytovateľom sociálnej služby, u ktorých sa podmienka regulácie počtu prijímateľov sociálnej služby posudzovala bez vzájomnej previazanosti oddelene (a teda reálne sa v jednej budove poskytovala pobytová  sociálna služba v špecializovanom zariadení pre desiatky klientov a išlo reálne  o veľkokapacitnú budovu účelovo prevádzkovanú na účely poskytovania pobytových  sociálnych  služieb). Navrhovaná právna úprava preto explicitne ustanovuje, že do počtu prijímateľov sociálnej služby v jednej budove zariadenia sa započítavajú aj prijímatelia sociálnej služby u iného poskytovateľa sociálnej služby v špecializovanom zariadení v tejto budove a prijímatelia celoročnej pobytovej sociálnej služby  (aj týždennej pobytovej sociálnej služby) v inom druhu zariadenia sociálnych služieb v tejto budove. Reálne sa tým docieli možnosť prevádzkovania pobytových sociálnych služieb v jednej budove najviac pre 40 prijímateľov sociálnej služby, a to bez ohľadu na druh prevádzkovaných zariadení sociálnych služieb a na počet poskytovateľov týchto sociálnych služieb. Táto nová  právna úprava sa nebude vzťahovať na  špecializované zariadenia prevádzkované ku dňu nadobudnutia účinnosti tohto zákona, teda k 31. decembru 2017, resp. s vydaným právoplatným stavebným povolením do 31. decembra 2017  na  tieto účely, a to na základe právnej úpravy obsiahnutej  v  prechodnom ustanovení § 110ac ods. 7 a 8. Takto koncipovaná právna úprava sa vzťahuje aj popri špecializovaných zariadeniach aj na  domovy sociálnych služieb a zariadenia pre seniorov. 

K bodu 38 (§ 40 ods. 3)

Pri poskytovaní sociálnej služby v dennom stacionári  sa v rámci rozsahu poskytovaných odborných činností deťom ustanovuje poskytovanie výchovy. Ide o zosúladenie rozsahu vymedzených odborných činností so skutkovým stavom poskytovania týchto činností v denných stacionároch určených pre cieľovú skupinu detí odkázaných na pomoc inej fyzickej osoby pri sebaobsluhe (ide o odkázanosť na pomoc inej osoby nad rámec potreby pomoci, ktorá vyplýva z bežnej rodičovskej starostlivosti poskytovanej neplnoletej fyzickej osobe rovnakého veku a pohlavia bez zdravotného postihnutia alebo bez nepriaznivého zdravotného stavu), so stupňom odkázanosti najmenej III podľa prílohy č. 3. Poskytovanie výchovy je realizované  primerane veku dieťaťa, ako prijímateľa sociálnej služby v dennom stacionári.  

K bodu 39 (§ 44 ods. 4)

Navrhovanou úpravou - novým znením ustanovenia, sa vypúšťa pôvodný odsek 4, ktorý upravuje nemožnosť súbehu tlmočníckej služby s peňažným príspevkom na osobnú asistenciu a opatrovateľskou službou, a to pokiaľ ide o úkon, resp. činnosť tlmočenie. V záujme zvyšovania kvality tlmočenia sa navrhuje, aby bolo tlmočenie zabezpečované na profesionálnej úrovni prioritne prostredníctvom tlmočníckej služby ako  sociálnej služby, a to s ohľadom na skutočnosť, že ide o odbornú činnosť vyžadujúcu si znalosti v oblasti vykonávania rôznych druhov tlmočenia so súvisiacou požiadavkou plnenia kvalifikačných predpokladov potrebných na jej vykonávanie v oblasti sociálnych služieb podľa § 84 ods. 10 až 13 zákona. S navrhovanou úpravou  súvisí aj úprava v prílohe č. 4 časti III, písm. c), upravujúcej úkony sebaobsluhy, úkony starostlivosti o domácnosť a základné sociálne aktivity. Vzhľadom na uvedené nebude dochádzať k súbehu tlmočníckej služby s peňažným príspevkom na osobnú asistenciu alebo opatrovateľskou službou, čím sa terajší odsek 4 stáva nadbytočným.

Novo sa ustanovuje právna možnosť v rámci tlmočníckej služby poskytovať aj nové formy prekonávania komunikačných bariér u fyzických osôb so zdravotným postihnutím uvedeným v § 44 ods. 3 a ktoré využívajú podporné technické vybavenie. Online tlmočenie predpokladá vybavenosť prijímateľa tejto služby počítačom, tabletom alebo mobilom s webkamerou, pripojením na internet a nainštalovaným programom Skype a je realizované prostredníctvom  komunikácie (tlmočenia, prekladu textu, prepisu hovorenej reči, kontroly textu) sprostredkovanej medzi nepočujúcim a počujúcim účastníkom komunikácie   onlinetlmočníkom  a realizuje sa v telefóne alebo na monitore počítača (tlmočník komunikuje s nepočujúcim cez posunkový jazyk, a ak posunkový jazyk nepočujúci neovláda, prostredníctvom písaných správ- použitie chatu).

Simultánny prepis hovorenej reči je činnosť, pri ktorej prepisovateľ súčasne (simultánne) prepisuje hovorený prejav do písanej podoby hovoreného jazyka. Hovorený prejav je prepisovaný doslovne na počítači do textu.

K bodu 40 (§ 49 ods. 1) 

Ide o legislatívno-technickú úpravu, ktorá súvisí s prečíslovaním odsekov v § 84. 

K bodom 41 a 42  (§ 50 ods. 2 a 3)

Ustanovujú sa vzhľadom na obsah sociálnej posudkovej činnosti ustanovený v § 50 ods. 1 zákona ďalšie obsahové náležitosti sociálneho posudku, a to v záujme preukázateľnosti vykonania náležitého posúdenia skutkových okolností v rámci konkrétnej veci- konkrétneho konania o odkázanosti fyzickej osoby na sociálnu službu. Pôjde o obsiahnutie záverov posúdenia individuálnych predpokladov fyzickej osoby, rodinného prostredia fyzickej osoby a prostredia, ktoré ovplyvňuje začlenenie fyzickej osoby do spoločnosti. Zároveň obsahovou náležitosťou sociálneho posudku musia byť aj formálne náležitosti ktorými sú dátum, čas a miesto vykonania sociálnej posudkovej činnosti. Novo sa ustanovuje právna možnosť vykonávania sociálnej posudkovej činnosti na účely posudzovania odkázanosti na sociálnu službu v rámci konania o odkázanosti na sociálnu službu, uskutočňovaného v rámci pôsobnosti obce alebo vyššieho územného celku, ako príslušného správneho orgánu, fyzickou osobou, ktorej bolo vydané Slovenskou komorou sociálnych pracovníkov a asistentov sociálnej práce povolenie na výkon samostatnej praxe sociálneho pracovníka podľa § 3 ods. 1 písm. b) zákona č. 219/2014 Z. z. o sociálnej práci a o podmienkach na výkon niektorých odborných činností v oblasti sociálnych vecí a rodiny a o zmene a doplnení niektorých zákonov.  Sociálnu posudkovú činnosť môže táto fyzická osoba- sociálny pracovník vykonávajúci samostatnú prax sociálneho pracovníka vykonávať na základe zmluvy s príslušnou obcou alebo vyšším územným celkom, ako príslušným správnym orgánom. Ide o ďalšiu do úvahy prichádzajúcu alternatívnu možnosť personálneho zabezpečenia vykonávania tejto sociálnej posudkovej činnosti, a to popri možnosti jej vykonávania sociálnym pracovníkom obce alebo vyššieho územného celku, ktorý je zamestnancom obce alebo vyššieho územného celku, a možnosti jej vykonávania sociálnym pracovníkom právnickej osoby zriadenej obcou alebo založenej obcou, alebo zriadenej vyšším územným celkom alebo založenej vyšším územným celkom (zamestnanec zariadenia sociálnych služieb v zriaďovateľskej alebo zakladateľskej pôsobnosti obce alebo vyššieho územného celku na základe poverenia obce alebo vyššieho územného celku).

K bodu 43 (§ 50 ods. 9)

Explicitne sa ustanovuje, že sociálna posudková činnosť sa vykonáva v rodinnom prostredí fyzickej osoby, ktorá žiada o posúdenie odkázanosti na sociálnu službu, a to vzhľadom na obsahovú náplň sociálnej posudkovej činnosti ustanovenú v § 50 ods. 1 zákona. Podľa § 50 ods. 9 zákona sociálna posudková činnosť sa vykonáva za účasti fyzickej osoby, ktorá požiada o poskytnutie sociálnej služby; táto fyzická osoba má právo vyjadrovať svoje potreby a návrhy na riešenie svojej nepriaznivej sociálnej situácie. Sociálna posudková činnosť sa môže vykonávať aj za účasti fyzickej osoby, ktorú si fyzická osoba žiadajúca o poskytnutie sociálnej služby určí. Cieľom previazanosti výkonu zdravotnej posudkovej činnosti a sociálnej posudkovej činnosti je dosiahnuť v zásade zhodu vo vecnom rozsahu úkonov pri vymedzených činnostiach v rámci prílohy č. 3, ktoré majú charakter sebaobslužných úkonov, pri ktorých je fyzická osoba odkázaná na pomoc inej fyzickej osoby (§ 50 ods. 7 zákona). To znamená, že záver posúdenia zo strany posudzujúceho zdravotníckeho pracovníka, pokiaľ ide o vecný  rozsah úkonov pri vymedzených činnostiach v rámci prílohy č. 3, ktoré majú charakter sebaobslužných úkonov, pri ktorých je posudzovaná fyzická osoba odkázaná na pomoc inej fyzickej osoby a ktoré sa stali podkladom na zaradenie do stupňa odkázanosti fyzickej osoby na pomoc inej fyzickej osoby musí byť v zhode s vecným rozsahom úkonov pri vymedzených činnostiach v rámci prílohy č. 3, ktoré majú charakter sebaobslužných úkonov, pri ktorých je posudzovaná fyzická osoba odkázaná na pomoc inej fyzickej osoby, ku ktorému sa dospelo v rámci výkonu sociálnej posudkovej činnosti za prítomnosti posudzovanej fyzickej osoby. Inými slovami povedané záver posúdenia zdravotnej dokumentácie fyzickej osoby a dôsledkov vyplývajúcich z deklarovaného zdravotného stavu v tejto dokumentácii z hľadiska rozsahu sebaobslužných úkonov pri ktorých je posudzovaná osoba odkázaná na pomoc inej fyzickej osoby zo strany posudzujúceho zdravotníckeho pracovníka, musí byť v zhode s dôsledkami ťažkého zdravotného postihnutia alebo nepriaznivého zdravotného stavu z hľadiska vzniku a rozsahu  odkázanosti na pomoc inej fyzickej osoby pri sebaobslužných úkonoch, individuálne vnímanými  a prežívanými priamo touto fyzickou osobou a preukazovanými v rámci výkonu sociálnej posudkovej činnosti v konkrétnom individuálnom rodinnom a sociálnom prostredí posudzovanej fyzickej osoby.

Sociálnou  posudkovou činnosťou na účely posúdenia odkázanosti na sociálnu službu je  v súlade s § 50 zákona tiež posudzovanie individuálnych predpokladov fyzickej osoby (najmä hodnotenie jej schopnosti a úsilia riešiť svoju nepriaznivú sociálnu situáciu vlastným pričinením), posudzovanie rodinného prostredia fyzickej osoby (najmä hodnotenie schopností a rozsahu pomoci, ktorú jej poskytuje rodina) a posudzovanie prostredia, ktoré ovplyvňuje začlenenie fyzickej osoby do spoločnosti (najmä hodnotenie podmienok bývania vrátane dostupnosti verejných služieb a prístupnosti stavieb občianskeho vybavenia). Takto koncipovaná právna úprava vo vzájomných súvislostiach  si vyžaduje úpravu prednostného  vykonania miestnej ohliadky rodinného prostredia v domácnosti fyzickej osoby, ktorá žiada o posúdenie odkázanosti na sociálnu službu. Zároveň právna úprava pripúšťa len v prípade, ak to nie je preukázateľne objektívne možné, vykonať sociálnu posudkovú činnosť v prostredí v ktorom sa zdržiava (napr. ak ide o  fyzickú osobu, ktorá  nemá rodinné prostredie- ľudia bez domova- tak v mieste, kde sa  obvykle zdržiava, ak ide o fyzickú osobu, ktorej sa poskytuje ústavná zdravotná starostlivosť a nemá zabezpečenú osobnú starostlivosť pri odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe  po ukončení  tejto ústavnej zdravotnej starostlivosti

K bodu 44 ( § 55 ods. 2 písm. a), b) a d))

V znení ustanovenia  sa v rámci sociálnej služby- pomoci pri výkone opatrovníckych práv a povinností vypúšťajú slová, ktoré sa dotýkajú súčinnosti v súvislosti s konaním o pozbavení spôsobilosti na právne úkony alebo v súvislosti s týmto konaním. Civilný mimosporový poriadok (zákon č. 161/2015 Z. z.) opustil konanie o pozbavení spôsobilosti na právne úkony a v prechodných ustanoveniach (§ 396) explicitne neuviedol, že by sa konanie o pozbavení spôsobilosti na právne úkony dokončilo podľa doterajších predpisov. Cieľom úpravy je zosúladiť dva zákony, ktoré sú súčasťou jedného právneho poriadku. 

K bodu 45 (§ 61 ods.7)

Ide o úpravu, ktorá súvisí s úpravou vykonanou v bode 27 (§ 35 ods. 4, § 38 ods. 7) a v bode 29 (§ 39 ods. 6). Právna úprava je realizovaná v súlade s požiadavkou vytvorenia legislatívnych podmienok na realizáciu Stratégie deinštitucionalizácie systému sociálnych služieb a náhradnej starostlivosti v SR, ktorej zámerom je aj odklon od priestorovej segregácie zariadení sociálnych služieb a prevádzky veľkokapacitných zariadení sociálnych služieb. Navrhovaná úprava má za cieľ odstrániť  v tomto smere neželateľnú aplikačnú prax uplatňovania doterajšej právnej úpravy, pri ktorej  sa v jednej budove zariadenia poskytovala sociálna služba v zariadení aj viacerými poskytovateľmi tohto druhu sociálnej služby, u ktorých sa podmienka regulácie počtu prijímateľov sociálnej služby posudzovala bez vzájomnej previazanosti oddelene (a teda reálne sa v jednej budove poskytovala sociálna služba napr. v zariadení pre seniorov 80 a viac klientom viacerými poskytovateľmi tejto sociálnej služby), alebo sa v jednej budove zariadenia pre seniorov poskytovala popri sociálnej službe v zariadení pre seniorov aj iná pobytová sociálna služba v inom druhu zariadenia sociálnych služieb tým istým poskytovateľom sociálnej služby alebo iným poskytovateľom sociálnej služby, u ktorých sa podmienka regulácie počtu prijímateľov sociálnej služby posudzovala bez vzájomnej previazanosti oddelene (a teda reálne sa v jednej budove poskytovala pobytová  sociálna služba v zariadení sociálnych služieb pre desiatky klientov a išlo reálne  o veľkokapacitnú budovu účelovo prevádzkovanú na účely poskytovania pobytových  sociálnych  služieb). Navrhovaná právna úprava preto explicitne ustanovuje, že do počtu prijímateľov sociálnej služby v jednej budove zariadenia sa započítavajú aj prijímatelia sociálnej služby u iného poskytovateľa sociálnej služby v zariadení pre seniorov v tejto budove a prijímatelia celoročnej pobytovej sociálnej služby  (aj týždennej pobytovej sociálnej služby) v inom druhu zariadenia sociálnych služieb v tejto budove. Reálne sa tým docieli možnosť prevádzkovania pobytových sociálnych služieb v jednej budove najviac pre 40 prijímateľov sociálnej služby, a to bez ohľadu na druh prevádzkovaných zariadení sociálnych služieb a na počet poskytovateľov týchto sociálnych služieb. Táto nová  právna úprava sa nebude vzťahovať na zariadenia pre seniorov prevádzkované ku dňu nadobudnutia účinnosti tohto zákona, teda k 31. decembru 2017, resp. s vydaným právoplatným stavebným povolením do 31. decembra 2017  na  tieto účely, a to na základe právnej úpravy v prechodnom ustanovení § 110ac ods. 7 a 8. Takto koncipovaná právna úprava sa vzťahuje aj popri zariadeniach pre seniorov, domovoch sociálnych služieb a špecializované zariadenia. 

K bodu 46 (§ 61 ods. 9 a ods. 10)

Novo sa ustanovuje možnosť poskytovať alebo utvárať podmienky na vykonávanie liečebno-výchovnej starostlivosti, psychologickej starostlivosti a špeciálno-pedagogickej starostlivosti odborníkmi príslušných profesií zo strany poskytovateľa sociálnej služby. Ide o činnosti, ktoré tento zákon neupravuje a zvyšujú kvalitu sociálne služby tak, ako to predpokladá § 15 ods. 3 tohto zákona. Tieto činnosti sú z hľadiska skutkového stavu prevádzkovania sociálnych služieb a cieľovej skupiny, pre ktorú sú určené, v prevádzkových podmienkach konkrétnych poskytovateľov sociálnych služieb, aj reálne  vykonávané prostredníctvom  zamestnancov v zariadení príslušných profesií Právna úprava je navrhovaná aj v previazanosti s úpravami  tzv. personálneho normatívu ustanoveného v § 9 ods. 4 zákona a novým vecným vymedzením služby včasnej intervencie v § 33 zákona a odbornej činnosti v § 23b zákona. Zároveň sa novo vymedzuje možnosť poskytovania špecializovaného sociálneho poradenstva, ako samostatnej odbornej činnosti výkonom samostatnej praxe sociálneho pracovníka. Ide o právnu možnosť, ktorá je ustanovená zákonom o sociálnych službách, ako osobitnou právnou úpravou tak, ako to predpokladá špeciálna právna úprava, ktorou je  zákon č. 219/2014 Z. z. o sociálnej práci a o podmienkach na výkon niektorých odborných činností v oblasti sociálnych vecí a rodine a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

K bodu 47 (§ 62) 

V záujme odstránenia interpretačných pochybností sa explicitne ustanovuje výnimka pre poskytovanie základného sociálneho poradenstva, ako samostatnej odbornej činnosti obcou, alebo vyšším územným celkom z povinnosti vzniku oprávnenia na jej poskytovanie zápisom do registra. Ide totiž o výkon pôsobnosti orgánu verejnej správy. 

K bodu 48 (§ 63 ods. 3) 

V záujme odstránenia problémov interpretačnej praxe sa precizuje ustanovenie § 63 ods. 3 zákona v tom smere, že zodpovedný zástupca poverený za odborné  poskytovanie sociálnej služby musí byť v pracovnom pomere k poskytovateľovi sociálnej služby. Ide o odstránenie nedostatkov interpretačnej a aplikačnej praxe, pri ktorých sa za splnenie požiadavky existencie pracovnoprávneho vzťahu k poskytovateľovi sociálnej služby považovalo aj uzatvorenie dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru, čo vzhľadom na povahu, obsah a charakter vykonávanej činnosti - hlavná činnosť poskytovateľa sociálnej služby, bolo v rozpore so Zákonníkom práce. Vzhľadom do úvahy prichádzajúce rôzne právne formy právnických osôb a fyzických osôb, ako poskytovateľov sociálnych služieb, a to aj s možnou prevahou predmetu činností v iných oblastiach  (t.j. poskytovanie sociálnych služieb je napr. len určitou činnosťou pri prevádzkovaní podniku), právna úprava zákona o sociálnych službách ustanovuje možnosť využitia inštitútu „zodpovedného zástupcu za poskytovanie sociálnych služieb“ s požiadavkou jeho odbornej spôsobilosti na poskytovanie sociálnej služby. Tento zodpovedný zástupca  je na základe poverenia štatutárneho orgánu právnickej osoby alebo fyzickej osoby, ktorá žiada o zápis do registra poskytovateľov sociálnych služieb, zodpovedný za poskytovanie sociálnej služby (to znamená na základe poverenia splnomocnený v rozsahu poverenia na určité úkony, ku ktorým pri tejto činnosti obvykle dochádza, na zabezpečovanie odborného výkonu poskytovania sociálnych služieb), a ktorého vymedzené osobné údaje sa uvádzajú v žiadosti o zápis do registra. Poverenie dáva samotný zamestnávateľ – štatutárny orgán právnickej osoby, pričom poveriť možno len vlastného zamestnanca. Spoločnou charakteristikou  zamestnancov, ktorí sú písomne poverení vykonávať v mene zamestnávateľa určité právne úkony je, že ich oprávnenie robiť právne úkony v mene zamestnávateľa nie je, tak ako je to napr. v prípade štatutárnych orgánov, komplexné, ale je obmedzené. Napriek tomu,  sú oprávnení určovať a ukladať podriadeným zamestnancom  zamestnávateľa pracovné úlohy, organizovať, riadiť  a kontrolovať ich prácu  a dávať im na ten účel  záväzný pokyn. Kompetencia zodpovedného zástupcu za poskytovanie sociálnych služieb podľa § 63 ods. 3 zákona vyplýva z jeho poverenia, vykonaného štatutárnym orgánom právnickej osoby, zamestnávateľa  v zmysle zákona  na zabezpečenie odborného výkonu činnosti poskytovania sociálnych služieb. Týmto je   jeho  rozsah obmedzený. Podrobnejší rozsah môže určovať priamo poverenie, alebo vnútorný predpis právnickej osoby, zamestnávateľa. Z hľadiska tejto povahy a charakteru vykonávania činnosti zodpovedného zástupcu so súvisiacou časovou náročnosťou jej vykonávania, je odôvodnenou požiadavka  pracovného pomere k poskytovateľovi sociálnej služby.

K bodu  49  (§ 63 ods. 4)

Navrhovanou právnou úpravou sa odstraňuje nesprávne uvedený odkaz v ustanovení. Splnenie kvalifikačného predpokladu získania vysokoškolského vzdelania druhého stupňa a získania úplného stredného všeobecného vzdelania alebo úplného stredného odborného vzdelania v konaní o zápis do registra poskytovateľov sociálnych služieb na účely preukázania odbornej spôsobilosti osoby, ktorá žiada o zápis do registra, fyzickej osoby, ktorá je štatutárnym orgánom právnickej osoby, ktorá žiada o zápis do registra a fyzickej osoby zodpovednej za poskytovanie sociálnej služby na základe poverenia, musí byť posudzované a preukazované dokladmi podľa  zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a zákona č. 245/2008 Z. z. Zákona o výchove a vzdelávaní (školský zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

K bodu 50 (§ 63 ods. 6) 

Navrhovaná právna úprava súvisí s úpravou vykonanou v § 16 ods. 3, v súlade s ktorou stimuláciu komplexného vývinu dieťaťa so zdravotným postihnutím, ktorá je odbornou činnosťou, nebude možné vykonávať samostatne, teda ako samostatný druh sociálnej služby, ale len v spojení s ďalšími odbornými činnosťami v rozsahu ustanovenom v § 33 zákona pre službu včasnej intervencie. Dôvodom navrhovanej úpravy je aj obsahové vymedzenie stimulácie komplexného vývinu dieťaťa so zdravotným postihnutím, ktorá môže účinnejším spôsobom kompenzovať dôsledky zdravotného postihnutia dieťaťa a prispieť k sociálnemu začleneniu celej rodiny dieťaťa len  v spojení s ďalšími odbornými činnosťami v rámci služby včasnej intervencie poskytovanej podľa § 33 zákona. 

Navrhovanou právnou úpravou sa zároveň zabezpečuje previazanosť znenia s § 16 ods. 3 zákona, v súlade s ktorým odborné činnosti- špecializované sociálne poradenstvo alebo sociálnu rehabilitáciu ako odborné činnosti  možno vykonávať samostatne na základe akreditácie na  túto odbornú činnosť podľa § 88 zákona udelenej Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR.

K bodu 51 (§ 64 ods. 2 písm. a))

Precizujú sa  náležitosti žiadosti o zápis do registra poskytovateľov sociálnych služieb, ak žiada o zápis fyzická osoba, a to doplnením údaja o prechodnom pobyte tejto osoby, a doplnením údaja o druhu oprávnenia na výkon zárobkovej činnosti tejto fyzickej osoby. Fyzické osoby môžu podnikať  najmä ako živnostníci, podnikanie fyzických osôb sa riadi zákonom č. 455/1991 Z. z. o živnostenskom podnikaní (Živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov, fyzické osoby môžu tiež podnikať na základe iného než živnostenského zákona, napr. výkonom samostatnej praxe sociálneho pracovníka podľa zákona č. 219/2014 Z. z. o sociálnej práci a o podmienkach na výkon niektorých odborných činností v oblasti sociálnych vecí a rodiny a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Táto právna  úprava je vykonaná vzhľadom na posudzovanie neposkytovania sociálnej služby s cieľom dosiahnuť zisk podľa právnej formy osoby, ktorá žiada o zápis do registra poskytovateľov sociálnych služieb, pričom sociálna služba nemôže byť podnikaním podľa osobitných predpisov - § 64 ods. 11 zákona.

K bodu 52 (§ 64 ods. 3 písm. j))

Precizuje sa, že žiadosť o zápis do registra poskytovateľov sociálnych služieb v časti osobných údajov o navrhovanom zodpovednom zástupcovi musí obsahovať aj predloženie dokumentu preukazujúceho existenciu právneho vzťahu z ktorého vyplýva záväzok výkonu funkcie zodpovedného zástupcu  uvedeného v § 63 ods. 3 a opis práv a povinností vyplývajúcich z výkonu tejto funkcie. Vzhľadom na možnosť vykonávania funkcie zodpovedného zástupcu zamestnancom v pracovnom pomere, ako aj členom alebo spoločníkom právnickej osoby formulácia ustanovenia je všeobecná a v zásade pripúšťa za požadovaný dokument považovať písomnú pracovnú zmluvu s pracovnou náplňou  resp. opisom pracovného miesta, resp. pracovnej činnosti. V prípade spoločníka alebo člena právnickej osoby môže ísť podľa jej právnej formy o spoločenskú zmluvu resp. zakladaciu listinu, písomné poverenie na výkon funkcie zodpovedného zástupcu alebo iné relevantné dokumenty, ktoré obsahujú zákonom požadované skutočnosti. Tieto dokumenty bezvýhradne preukazujú písomný súhlas zodpovedného zástupcu s ustanovením do funkcie a výkonom tejto funkcie pri znalosti obsahu jej vykonávania nakoľko ide o dokumenty, ktoré nemožno vyhotoviť bez jeho aktívnej účasti, spolupráce a súhlasu. Zodpovedný zástupca  je na základe poverenia štatutárneho orgánu právnickej osoby alebo fyzickej osoby, ktorá žiada o zápis do registra poskytovateľov sociálnych služieb, zodpovedný za poskytovanie sociálnej služby (to znamená na základe poverenia splnomocnený v rozsahu poverenia na určité úkony, ku ktorým pri tejto činnosti obvykle dochádza, na zabezpečovanie odborného výkonu poskytovania sociálnych služieb), a ktorého vymedzené osobné údaje sa uvádzajú v žiadosti o zápis do registra. Poverenie dáva samotný zamestnávateľ – štatutárny orgán právnickej osoby, pričom poveriť možno len vlastného zamestnanca. Spoločnou charakteristikou zamestnancov, ktorí sú písomne poverení vykonávať v mene zamestnávateľa určité právne úkony je, že ich oprávnenie robiť právne úkony v mene zamestnávateľa nie je komplexné, tak ako je to napr. v prípade štatutárnych orgánov, ale je obmedzené. Napriek tomu, sú oprávnení určovať a ukladať podriadeným zamestnancom  zamestnávateľa pracovné úlohy, organizovať, riadiť  a kontrolovať ich prácu  a dávať im na ten účel  záväzný pokyn. Kompetencia zodpovedného zástupcu za poskytovanie sociálnych služieb podľa § 63 ods. 3 zákona vyplýva z jeho poverenia, vykonaného štatutárnym orgánom právnickej osoby, zamestnávateľa  v zmysle zákona  na zabezpečenie odborného výkonu činnosti poskytovania sociálnych služieb. Týmto je   jeho  rozsah obmedzený. Podrobnejší rozsah môže určovať priamo poverenie, alebo  vnútorný predpis právnickej osoby, zamestnávateľa. Vzhľadom na povahu a charakter takto vykonávanej činnosti zodpovedného zástupcu je odôvodnenou požiadavkou  predloženia relevantných dokumentov. 

K bodu 53 ( § 64 ods. 4)

V súlade s účelom konania o zápis do registra poskytovateľov sociálnych služieb, ktorým je ochrana prijímateľov sociálnej služby sa novo ustanovuje, že  ak  sa sociálna služba má poskytovať v zariadení, vyšší územný celok smie vykonať zápis do registra až po vykonaní ohliadky miesta poskytovania sociálnej služby, z ktorej vypracuje zápisnicu. Ide o požiadavku preukázateľného zistenia a osvedčenia skutkového stavu vykonaným dokazovaním. V súlade s § 65 ods. 6  písm. d) zákona vyšší územný celok rozhodne o nezapísaní do registra poskytovateľov sociálnych služieb, ak na poskytovanie sociálnej služby nie sú vytvorené priestorové podmienky, materiálne podmienky a hygienické podmienky. V rámci konania o zápis do registra poskytovateľov sociálnych služieb sa priestorové podmienky, materiálne podmienky a hygienické podmienky na poskytovanie sociálnej služby žiadateľom o zápis do registra preukazujú (§ 64 ods. 3 písm. c), § 64 ods. 4 a 6 zákona). 

K bodu 54 (§ 64 ods. 10,  11 a 12)

Zabezpečuje sa previazanosť znenia s § 63 ods. 6 zákona. Ak žiada o zápis do registra poskytovateľov sociálnych služieb osoba, ktorá má záujem vykonávať špecializované sociálne poradenstvo alebo sociálnu rehabilitáciu ako samostatnú odbornú činnosť, podmienkou zápisu do registra je akreditácia na túto odbornú činnosť udelená Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR; aj v tomto prípade oprávnenie poskytovať sociálnu službu, ktorou je špecializované sociálne poradenstvo alebo sociálna rehabilitácia, vykonávané ako samostatná odborná činnosť, vzniká odo dňa zápisu do registra poskytovateľov sociálnych služieb tak, ako to predpokladá § 65 ods. 1. V záujme zabezpečenia procesnej ekonómie a zabránenia neodôvodnenému zaťažovaniu účastníka konania sa upravujú osobitne obsahové náležitosti žiadosti o zápis do registra poskytovateľov sociálnych služieb pre druh sociálnej služby, ktorou je sociálne poradenstvo alebo sociálna rehabilitácia, vykonávané ako samostatná odborná činnosť. 

Zároveň sa novo ustanovujú náležitosti žiadosti o zápis do registra osoby, ktorá je zapísaná v živnostenskom registri, pričom sa rešpektuje preskúmanie všeobecných podmienok vzniku živnostenského oprávnenia v rámci príslušného živnostenského úradu a zabraňuje sa tým predkladaniu, resp. preukazovaniu identických skutočností v konaní o zápis do registra poskytovateľov sociálnych služieb.

Vzhľadom na problémy interpretačnej a aplikačnej praxe sa explicitne ustanovuje spôsob posudzovania neposkytovania sociálnej služby s cieľom dosiahnuť zisk, a to vo väzbe na zvolenú právnu formu, pod ktorou bude sociálna služba poskytovaná a ktorá nemôže byť podnikaním podľa osobitných predpisov. V súlade s § 3 ods. 3 zákona poskytovateľom sociálnej služby je za podmienok ustanovených týmto zákonom obec, právnická osoba zriadená obcou alebo založená obcou, právnická osoba zriadená vyšším územným celkom alebo založená vyšším územným celkom (ďalej len „verejný poskytovateľ sociálnej služby“) a iná osoba (ďalej len „neverejný poskytovateľ sociálnej služby“), ktorou sú subjekty súkromno-právneho charakteru.  Pod inou osobou sa rozumie akákoľvek iná právnická osoba alebo fyzická osoba, a to bez ohľadu na jej právnu formu (napr. občianske združenie, nezisková organizácia, registrovaná cirkev alebo náboženská spoločnosť, fyzická osoba – podnikateľ zapísaná v Obchodnom registri, fyzická osoba podnikajúca na základe živnostenského zákona, spoločnosť s ručením obmedzeným, akciová spoločnosť).  Vzhľadom na právnu úpravu Obchodného zákonníka, ktorý v zásade pripúšťa možnosť právnej formy obchodných spoločností, ktorými sú spoločnosť s ručením obmedzeným a akciová spoločnosť, poskytovať svoju podnikateľskú činnosť aj bez účelu dosiahnutia zisku, ak to osobitná právna úprava nevylučuje, explicitne sa ustanovuje, nepovažovanie týchto foriem obchodných spoločností na účely zákona o sociálnych službách ako poskytovateľa sociálnej služby bez cieľa dosiahnuť zisk. 

Neverejný poskytovateľ sociálnej služby môže byť, pri splnení podmienok ustanovených v § 3 ods. 5 zákona, aj „nie tuzemská“ právnická alebo fyzická osoba (napr. zahraničná osoba, právnická osoba so sídlom mimo územia Slovenskej republiky, ktorej organizačná zložka má sídlo na území Slovenskej republiky). 

Z ďalších ustanovení zákona o sociálnych službách (napr. § 8 ods. 9 druhá veta, § 72 ods. 4, § 73 ods. 13, § 75 zákona) vyplýva, že tento zákon predpokladá poskytovanie sociálnych služieb neverejnými poskytovateľmi nielen na neziskovom základe, ale aj za účelom dosiahnuť zisk, teda na ziskovom základe (t.j. ako podnikateľskú činnosť). Finančná podpora neverejného poskytovateľa sociálnej služby z verejných prostriedkov podľa § 75 až 78, § 78a, § 78aa a § 78b až 78d zákona je viazaná na podmienku neposkytovania sociálnej služby s cieľom dosiahnuť zisk. Neverejný poskytovateľ sociálnej služby teda môže poskytovať sociálnu službu  nie s cieľom dosiahnuť zisku  alebo   môže poskytovať sociálnu službu za účelom dosiahnutia zisku, teda ako podnikateľskú činnosť, a to nie na základe svojho „vnútorného presvedčenia“, ale transparentne a preukázateľne na základe ním zvolenej právnej formy, pod ktorou bude poskytovať sociálnu službu (s individuálnym zvážením všetkých výhod a nevýhod jednotlivých právnych foriem a kalkuláciou udržateľnosti financovania najmä  vo väzbe na reálny  kúpyschopný dopyt po konkrétnej sociálnej službe v území  a právne podmienky možnej spoluúčasti verejných prostriedkov na spolufinancovaní sociálnej služby). 

K bodu 55 (§ 65 ods. 4) 

Novo sa ustanovuje povinnosť poskytovateľa sociálnej služby do ôsmich dní písomne oznámiť vyššiemu územnému celku skutočný deň začatia poskytovania sociálnej služby, a to z dôvodu spresnenia termínu začatia činnosti v nadväznosti na podmienky poskytovanej finančnej podpory na spolufinancovanie sociálnej služby z verejných prostriedkov a vzhľadom na  informovanosť verejnosti o fungujúcom poskytovateľovi tejto služby aktualizáciou údajov v registri. 

Táto povinnosť sa premietne aj do § 68 zákona upravujúceho podmienky výmazu z registra. Preukazovanie začatia poskytovania sociálnej služby má  totiž právnu súvislosť       s § 68 ods. 2 písm. a) zákona v nadväznosti na vykonanie výmazu z registra, ak poskytovateľ nezačal poskytovať sociálnu službu najneskôr do šiestich kalendárnych mesiacov odo dňa zápisu do registra.

K bodu 56 (§ 65 ods. 6 písm. f))

Legislatívno-technická úprava v súvislosti s prečíslovaním odsekov.

K bodu 57 (§ 66 ods. 1 písm. a)) 

Ustanovuje sa v rámci náležitosti údajov, ktoré sa zapisujú do registra aj druh oprávnenia na výkon zárobkovej činnosti, a to v záujme previazanosti s § 64 ods. 11 zákona. 

K bodu  58 ( § 68 ods. 2)

Ustanovuje sa právny dôvod výmazu z registra poskytovateľov sociálnych služieb, ktorým je zánik oprávnenia fyzickej osoby, ktorá je poskytovateľom sociálnej služby, na výkon zárobkovej činnosti. Táto úprava  (doplnenie právneho dôvodu výmazu z registra poskytovateľov sociálnych služieb) je vykonaná v nadväznosti  na novú  právnu úpravu § 64 ods. 10 až 12.

K bodu 59 (§ 69 ods. 1)

Ide o legislatívno-technickú úpravu. Zmena je vykonaná v súlade s úpravou kontrolnej činnosti vo veciach sociálnych služieb v § 100 ods. 1 zákona, kde sa doterajšie označenie „kontrola úrovne poskytovania sociálnej služby“ nahrádza označením „kontrola plnenia podmienok na zápis do registra počas poskytovania sociálnej služby“, ktorá sa premietla i do pôsobnostného ustanovenia § 81 písm. s). Ďalej ide o premietnutie zmeny v označení písmen v § 81. 

K bodu 60 (§ 71 ods. 1 písm. c))

Ide o legislatívo-technickú úpravu súvisiacu s prečíslovaním odsekov v § 71. 

K bodu 61 (§ 71 ods. 1 písm. d))

Zdroje spolufinancovania sociálnych služieb poskytovaných verejným poskytovateľom sociálnej služby z rozpočtu  Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR  sa zosúlaďujú s vecným obsahom novej právnej úpravy § 71 ods. 6 - finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach pre fyzické osoby, ktoré sú odkázané na pomoc inej fyzickej osoby a pre fyzické osoby, ktoré dovŕšili dôchodkový vek a § 71 ods. 7 - finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach krízovej intervencie.  

K bodu 62 (§ 71 ods. 3 písm. c))

Zdroje spolufinancovania sociálnych služieb poskytovaných neverejným poskytovateľom sociálnej služby z rozpočtovej kapitoly  Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR sa zosúlaďujú s vecným obsahom novej právnej úpravy § 78a - finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach pre fyzické osoby, ktoré sú odkázané na pomoc inej fyzickej osoby a pre fyzické osoby, ktoré dovŕšili dôchodkový vek a § 78aa - finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v nocľahárni. 

K bodu 63 (§ 71 ods. 6)

Ustanovujú sa právne podmienky určenia sumy finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach pre fyzické osoby, ktoré sú odkázané na pomoc inej fyzickej osoby a pre fyzické osoby, ktoré dovŕšili dôchodkový vek (ďalej len „finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou“) zo strany Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR  obci, ktorá je zriaďovateľom alebo jediným zakladateľom  zariadenia podporovaného bývania, zariadenia pre seniorov, zariadenia opatrovateľskej služby, rehabilitačného strediska, domova sociálnych služieb, špecializovaného zariadenia a denného stacionára (tieto zariadenia sociálnych služieb majú právnu subjektivitu) alebo obci, ktorá poskytuje sociálnu službu v týchto zariadeniach (ak tieto zariadenia sociálnych služieb nemajú právnu subjektivitu-  sú organizačnou súčasťou obce). Ide teda o finančný príspevok určený pre verejných poskytovateľov sociálnej služby v týchto zariadeniach sociálnych služieb na miestnej (lokálnej) úrovni (§ 3 ods. 3 zákona). Úprava právnych  vzťahov súvisiacich s poskytovaním finančného príspevku podľa § 71 ods. 6 zákona účinného do 31. decembra 2017 je predmetom úpravy prechodných ustanovení. 

Spolufinancovanie sociálnych služieb  prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR    je podľa doterajšej právnej úpravy diferencované  len podľa druhu sociálnej služby a je viazané na počet miest podľa  stavu registra poskytovateľov sociálnych služieb (vo výške finančného príspevku sa nerozlišuje o akú formu poskytovanej sociálnej služby ide - či ide o sociálnu službu poskytovanú celoročnou pobytovou formou, týždennou pobytovou formou alebo či ide o ambulantnú sociálnu službu, vo výške finančného príspevku sa nerozlišuje cieľová skupina fyzických osôb, ktorým je poskytovaná sociálna služba z hľadiska stupňa odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe.

Neverejných poskytovateľov sociálnych služieb  na regionálnej úrovni ani vyššie územné celky na zabezpečenie sociálnych služieb na regionálnej úrovni štát prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR  nespolufinancuje.

Navrhovaná právna úprava výšky finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou:
Spôsob určenia a výška finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou sú ustanovené na rovnakom základe pre verejných poskytovateľov sociálnej služby v týchto zariadeniach sociálnych služieb na miestnej (lokálnej) úrovni aj pre neverejných poskytovateľov sociálnej služby v týchto zariadeniach sociálnych služieb, a to priamym  odkazom v ustanovení § 71 ods. 6 na  právnu úpravu § 78a ods. 2 až 8.  

Sociálne služby v zariadeniach sociálnych služieb pre fyzické osoby, ktoré sú odkázané na pomoc inej fyzickej osoby pri sebaobsluhe  sú sociálne služby dlhodobej starostlivosti, ktoré dosahujú najvyššiu úroveň prevádzkových nákladov na ich poskytovanie. Prijímatelia sociálnych služieb s vyššou mierou odkázanosti na pomoc inej fyzickej osoby pri sebaobsluhe si vyžadujú na zabezpečenie svojich potrieb špecifický časový a vecný rozsah poskytovanej osobnej pomoci a podpory oproti prijímateľom sociálnych služieb s nízkou mierou odkázanosti na pomoc  inej fyzickej osoby pri sebaobsluhe, resp. bez tejto odkázanosti. O odkázanosti na sociálnu službu v zariadení podporovaného bývania, v zariadení pre seniorov, v zariadení opatrovateľskej služby, v rehabilitačnom stredisku, v domove sociálnych služieb, v špecializovanom zariadení a v dennom stacionári rozhoduje v správnom konaní  na základe zákonom o sociálnych službách ustanovenej pôsobnosti obec a vyšší územný celok (§ 80 písm. c), § 81 písm. b) zákona). Miera odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe je určená  priznaným stupňom odkázanosti na pomoc inej fyzickej osoby pri sebaobsluhe, a to  na základe záverov zdravotnej posudkovej činnosti  a sociálnej posudkovej činnosti, premietnutých do posudku o odkázanosti na sociálnu službu (§ 51 zákona), ktorý je podkladom na vydanie rozhodnutia o odkázanosti na sociálnu službu (§ 92 ods. 9 zákona).  

Forma poskytovanej sociálnej služby, má tiež vplyv na výšku prevádzkových nákladov poskytovanej sociálnej služby, nakoľko má priamu väzbu s časom poskytovania sociálnej služby, najmä  so súvisiacimi nárokmi na diferencovaný rozsah personálneho zabezpečenia poskytovania sociálnej služby. 

V záujme zabezpečenia dlhodobej udržateľnosti poskytovania sociálnych služieb v zariadeniach sociálnych služieb  pre fyzické osoby, ktoré sú odkázané na pomoc inej fyzickej osoby pri sebaobsluhe a ich dostupnosti, pri rešpektovaní princípu subsidiarity, a účelnosti a adresnosti poskytovanej finančnej podpory, je potrebné podporiť spolufinancovanie týchto sociálnych služieb aj z prostriedkov štátneho rozpočtu v rámci celospoločensky organizovanej solidarity daňových poplatníkov, a to novo zohľadňujúc  štruktúru prijímateľov sociálnej služby z hľadiska stupňa ich odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe a formu poskytovanej sociálnej služby (zohľadňujúc, či ide o celoročnú a týždennú pobytovú sociálnu službu (§ 13 ods. 5 zákona) alebo ambulantnú formu sociálnej služby (§ 13 ods. 2 zákona).

Podpora spolufinancovania sociálnych služieb v zariadeniach sociálnych služieb  pre fyzické osoby, ktoré sú odkázané na pomoc inej fyzickej osoby pri sebaobsluhe z prostriedkov štátneho rozpočtu, a to  novo pre všetkých verejných poskytovateľov týchto služieb na lokálnej úrovni a  neverejných poskytovateľov týchto sociálnych služieb na lokálnej úrovni i regionálnej úrovni, nemá za cieľ znižovať doposiaľ vynakladané finančné prostriedky z rozpočtov obcí a vyšších územných celkov na oblasť sociálnych služieb, a to  z dôvodu spolufinancovania sociálnych služieb zo štátneho rozpočtu. Zámerom nového systému financovania sociálnych služieb totiž nie je znižovať výdavky z rozpočtov obcí a vyšších územných celkov na sociálne služby, ale
1.	zabezpečiť udržateľnosť a dostupnosť sociálnych služieb vzhľadom na zvyšujúci sa oprávnený  dopyt po sociálnych službách a zvyšovanie nákladovosti poskytovaných sociálnych služieb,
2.	vytvoriť manipulačný priestor v rozpočtoch obcí a v rozpočtoch vyšších územných celkov na
a)	poskytovanie a zabezpečovanie ďalších druhov sociálnych služieb vo verejnom záujme v rámci ich pôsobnosti a
b)	podporu procesu deinštitucionalizácie sociálnych služieb rozvojom sociálnych služieb komunitného charakteru.  

Nosné princípy:
•	Dlhodobá udržateľnosť vzhľadom na starnutie populácie a z toho vyplývajúce dôsledky na nárast počtu fyzických osôb odkázaných na pomoc inej fyzickej osoby pri sebaobsluhe.
•	Čo najmenší negatívny vplyv na prijímateľov sociálnych služieb.
•	Neznižovať z dôvodu spolufinancovania sociálnych služieb zo štátneho rozpočtu doposiaľ vynakladané finančné prostriedky z rozpočtov obcí a vyšších územných celkov na oblasť sociálnych služieb.
•	Adresnosť a transparentnosť.
•	Rovný prístup k jednotlivým poskytovateľom.
•	Efektívnosť - najvýhodnejší vzájomný pomer medzi použitými verejnými financiami a dosiahnutými výsledkami.
•	Účelnosť - vzťah medzi určeným účelom použitia verejných financií a skutočným účelom ich použitia.

Právnymi prostriedkami na realizáciu zámeru sú najmä: 
•	za splnenia ustanovených podmienok garantované spolufinancovanie z viacerých zdrojov;  pokiaľ ide o sociálnu službu v zariadeniach,  ktoré  poskytujú sociálnu službu fyzickým osobám odkázaným na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe, spolufinancovanie z prostriedkov štátneho rozpočtu s priamou väzbou na štruktúru prijímateľov danej sociálnej služby podľa  stupňa  odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe a formu sociálnej služby, ktoré determinujú nákladovosť poskytovanej sociálnej služby,
•	ustanovenie  účelového určenia poskytnutého finančného príspevku zo štátneho rozpočtu  na spolufinancovanie sociálnej služby fyzickým osobám  odkázaným na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe, na spolufinancovanie miezd, platov a súvisiacich odvodov zamestnancov poskytovateľa sociálnej služby, čím sa zabezpečí posilnenie účelu tohto príspevku a zabezpečí  zvýšená preskúmateľnosť účelovosti jeho čerpania, a to  pri súvisiacej podpore zamestnanosti a zamestnateľnosti v sociálnych službách („hodnota za peniaze“),
•	za splnenia ustanovených podmienok garantovaná adresná spoluúčasť prostriedkov štátneho rozpočtu na spolufinancovaní  ekonomicky oprávnených nákladov (EON) sociálnej služby podľa štruktúry prijímateľov sociálnej služby a formy poskytovanej sociálnej služby  realizovaná na rovnakom základe pre verejných  poskytovateľov sociálnych služieb na lokálnej úrovni aj neverejných poskytovateľov sociálnej služby  na lokálnej úrovni aj na regionálnej úrovni,
•	zachovanie reálnej úrovne spolufinancovania sociálnych služieb fyzickým osobám  odkázaným na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe zo štátneho rozpočtu  určením sumy tohto príspevku vo väzbe na minimálnu mzdu, čím je garantovaný valorizačný mechanizmus úpravy výšky tohto finančného príspevku vo väzbe na medziročný  vývoj minimálnej mzdy, 
•	uplatňovanie princípu subsidiarity vo vzťahu k financovaniu sociálnych služieb v pôsobnosti obcí a vyššieho územného celku k pokrytiu potrieb obyvateľov v území. 

Účelom poskytnutia finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou zo štátneho rozpočtu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR je spolufinancovanie ekonomicky oprávnených nákladov (EON) poskytovateľa sociálnej služby  na mzdy a  platy najviac vo výške, ktorá zodpovedá výške platu podľa osobitného predpisu a s nimi súvisiace poistné na verejné zdravotné poistenie, poistné na sociálne poistenie a povinné príspevky na starobné dôchodkové sporenie platené zamestnávateľom v rozsahu týchto miezd a platov v konkrétnom zariadení sociálnych služieb. Spolufinancovať ekonomicky oprávnené náklady poskytovateľa sociálnej služby  na mzdy a platy a súvisiace odvody možno len ak tieto náklady vznikajú len v súvislosti, v rozsahu ustanovenom týmto zákonom pre príslušný poskytovaný druh sociálnej služby v tomto zariadení, povinne poskytovanými alebo  vykonávanými odbornými činnosťami, obslužnými činnosťami a ďalšími činnosťami alebo zabezpečovaním vykonávania týchto činností alebo utváraním podmienok na ich vykonávanie. Finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou bude teda účelovo určený na pokrytie časti nákladov na mzdy a odvody vybraných  zamestnancov poskytovateľa sociálnej služby v konkrétnom zariadení. Výška finančného príspevku je pre jednotlivé  stupne odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe stanovená ako násobok zo sumy minimálnej mzdy platnej v roku, ktorý predchádza rozpočtovému  roku, na ktorý je tento finančný príspevok určený, čím sa zabezpečuje jeho  medziročná valorizácia; výška finančného príspevku však nepredstavuje pokrytie reálnej nákladovosti poskytovania osobnej starostlivosti. Odvodzovanie výšky finančného príspevku od výšky minimálnej mzdy vychádza z účelového určenia jeho použitia (spolufinancovanie EON na mzdy a odvody zamestnancov).

Výška finančného príspevku pri poskytovaní ambulantnej sociálnej služby pri jednotlivých stupňoch odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe vychádza z 50 % výšky  finančného príspevku určeného pri príslušnom stupni odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe pre pobytovú sociálnu službu, a to vzhľadom na diferenciáciu nákladovosti prevádzkovania týchto foriem sociálnej služby. 

Finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou predstavuje spolufinancovanie poskytovania sociálnej služby konkrétnym poskytovateľom sociálnej služby v konkrétnom zariadení sociálnych služieb a nie je viazané na konkrétneho prijímateľa sociálnej služby v tomto zariadení s konkrétnym priznaným  stupňom jeho odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe. V spôsobe určenia tohto finančného príspevku navrhovaná právna úprava vytvára právne podmienky na to, aby suma poskytnutého finančného príspevku v čo možno najväčšej miere odrážala reálnu štruktúru prijímateľov sociálnej služby v konkrétnom zariadení sociálnych služieb za určité obdobie, vrátane predpokladaného vývoja tejto štruktúry. Len takto koncipovanou právnou úpravou sa môže docieliť zámer diferenciácie úrovne spolufinancovania konkrétnych poskytovateľov sociálnych služieb v konkrétnych zariadeniach sociálnych služieb podľa konkrétnych podmienok náročnosti (nákladovosti) poskytovania sociálnej služby danej štruktúrou prijímateľov poskytovanej sociálnej služby z hľadiska stupňa ich vecnej i časovej odkázanosti na osobnú pomoc a podporu.

Suma finančného príspevku sa určí pre konkrétneho poskytovateľa sociálnej služby v konkrétnom zariadení podľa formy sociálnej služby, štruktúry prijímateľov sociálnej služby z hľadiska stupňa ich odkázanosti na pomoc  inej osoby pri sebaobsluhe a počtu miest v zariadení zapísaného v registri poskytovateľov sociálnych služieb. Z hľadiska štruktúry prijímateľov sociálnej služby podľa stupňa  ich odkázanosti na miestach podľa stavu registra  relevantným na účely určenia sumy finančného príspevku bude zistený  skutkový stav v konkrétnom zariadení, pre ktoré bude finančný príspevok určený,  ku dňu podania  písomnej žiadosti ministerstvu o poskytnutie tohto finančného príspevku podľa § 78b ods. 1. Na zmeny v štruktúre  prijímateľov sociálnej služby po dni podania tejto písomnej žiadosti, resp. v priebehu rozpočtového roku sa nebude prihliadať. Skutkový stav štruktúry prijímateľov sociálnej služby podľa stupňa  ich odkázanosti na miestach podľa stavu registra ku dňu podania  písomnej žiadosti ministerstvu o poskytnutie tohto finančného príspevku, v súlade s navrhovanou právnou úpravou sa bude zisťovať takto:
1.	analýzou reálnej štruktúry prijímateľov sociálnej služby podľa stupňa  ich odkázanosti na miestach na ktorých poskytovateľ poskytuje sociálnu službu na základe uzatvorenej písomnej zmluvy o poskytovaní sociálnej služby s dohodnutým časom poskytovania tejto sociálnej služby najmenej tri mesiace (vzhľadom na povahu a charakter poskytovaných služieb - ide spravidla o služby dlhodobej starostlivosti, a v záujme zabránenia účelovému konaniu poskytovateľa sociálnej služby, ide o primeranú požiadavku z hľadiska požadovanej minimálnej dĺžky zmluvného vzťahu - ktorá vychádza priamo zo znenia zmluvy platnej, účinnej a reálne vykonávanej ku dňu podania písomnej žiadosti podľa § 78b ods. 1,  teda uzatvorenej  do dňa podania písomnej žiadosti podľa § 78b ods. 1); podmienka dohodnutého času poskytovania sociálnej služby najmenej tri mesiace sa nevzťahuje na sociálnu službu poskytovanú v rehabilitačnom stredisku a v zariadení opatrovateľskej služby,
2.	analýzou reálnej štruktúry prijímateľov sociálnej služby podľa stupňa  ich odkázanosti na miestach na ktorých sa poskytovala sociálna služba v období dvanástich mesiacov pred podaním písomnej žiadosti podľa § 78b ods. 1 na základe uzatvorenej písomnej zmluvy o poskytovaní sociálnej služby v tomto období s najdlhším dohodnutým časom poskytovania tejto sociálnej služby, ktorý nesmie byť kratším ako tri mesiace, ak nie sú miestami podľa prvého bodu (analyzuje sa v záujme objektívnosti obdobie dvanástich mesiacov, čím sa zreálňujú konkrétne podmienky konkrétneho poskytovateľa sociálnej služby i uplynutím času); podmienka dohodnutého času poskytovania sociálnej služby najmenej tri mesiace sa nevzťahuje na sociálnu službu poskytovanú v rehabilitačnom stredisku a v zariadení opatrovateľskej služby,,
3.	fikciou, že prijímatelia sociálnej služby na miestach, ktoré nie sú miestami podľa prvého a druhého bodu,  najviac v počte miest v zariadení podľa stavu registra po odpočítaní miest podľa prvého až tretieho bodu, sú prijímatelia s najnižším stupňom odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe, ktorý je ustanovený týmto zákonom pre vznik odkázanosti na príslušný druh sociálnej služby v zariadení (právna úprava zabezpečuje aktivizáciu prijímateľa k získaniu klientely a jeho motiváciu k súvisiacemu proklientskému správaniu).

Navrhovaná právna úprava osobitne upravuje spôsob zisťovania štruktúry prijímateľov sociálnej služby z hľadiska stupňa ich odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe pri poskytovaní ambulantnej sociálnej služby. Dôvodom takto koncipovanej úpravy je skutočnosť, že ambulantná sociálna služba sa poskytuje najmenej v rozsahu ôsmich hodín ambulantnej prevádzky počas pracovného dňa podľa § 13 ods. 2 štvrtej vety zákona, avšak menší rozsah poskytovania tejto sociálnej služby možno dohodnúť v zmluve o poskytovaní sociálnej služby na návrh prijímateľa sociálnej služby. Z hľadiska skutkového stavu, môže byť  teda miesto v zariadení sociálnych služieb s poskytovaním ambulantnej formy tejto sociálnej služby zdielané aj viacerými prijímateľmi sociálnej služby s diferencovaným časom poskytovania tejto sociálnej služby, napr. dvaja prijímatelia počas dňa, každý v rozsahu štyroch hodín, pričom každý z týchto prijímateľov môže mať priznaný iný stupeň odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe. Štruktúra prijímateľov ambulantnej sociálnej služby v zariadení, z hľadiska stupňa ich odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe sa preto neposudzuje  vo väzbe na konkrétne miesto, ale na základe podielu dohodnutého času poskytovania tejto sociálnej služby, s prijímateľmi jednotlivých im priznaných stupňov odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe, na celkovom prevádzkovom čase  poskytovanej sociálnej služby všetkým týmto prijímateľom.

Skutkový stav štruktúry prijímateľov sociálnej služby podľa stupňa  ich odkázanosti na miestach podľa stavu registra ku dňu podania  písomnej žiadosti ministerstvu o poskytnutie tohto finančného príspevku pri viazanosti vyššie uvedenou právnou úpravou, bude zisťovať  a preukazovať žiadateľ o poskytnutie tohto  finančného príspevku a bude obsahom podanej písomnej žiadosti o poskytnutie tohto finančného príspevku.

Právne podmienky poskytovania finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou so súvisiacim procedurálnym postupom sú upravené v § 78b, 78c a 78d. 

K bodu 64 (§ 71 ods. 7 až 10)

Za účelom garancie práva na zabezpečenie základných životných podmienok poskytnutím prístrešia, upravuje sa poskytovanie finančného príspevku zo štátneho rozpočtu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR na spolufinancovanie sociálnej služby v zariadeniach krízovej intervencie, ktorými sú nocľaháreň, útulok domov na pol ceste a zariadenia núdzového bývania obci, ktorá je ich zriaďovateľom alebo jediným zakladateľom  (zariadenie má právnu subjektivitu) alebo obci, ktorá poskytuje sociálnu službu v týchto zariadeniach (ak zariadenie nemá právnu subjektivitu-  je organizačnou súčasťou obce). Ide teda o finančný príspevok určený pre verejných poskytovateľov sociálnej služby v zariadeniach krízovej intervencie na miestnej (lokálnej) úrovni (§ 3 ods. 3 zákona). Účelom  poskytnutia finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach krízovej intervencie je spolufinancovanie bežných výdavkov v rozsahu ekonomicky oprávnených nákladov uvedených v § 72 ods. 5 na odborné činnosti, obslužné činnosti a ďalšie činnosti v rozsahu ustanovenom týmto zákonom pre príslušný druh zariadenia krízovej intervencie. Výška finančného príspevku je ustanovená v prílohe č.4a podľa druhu zariadenia. Právne podmienky poskytovania finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach krízovej intervencie so súvisiacim procedurálnym postupom sú upravené v § 78b, 78c, 78d a 78e. 

K bodu 65 (§ 71 ods. 12) 

Ide o legislatívno-technickú úpravu vzhľadom na prečíslovanie odsekov v § 71. 

K bodu 66 (§ 72 ods. 1)

Explicitne sa ustanovuje, že prijímateľ  sociálnej služby je povinný platiť úhradu za sociálnu službu v sume určenej poskytovateľom sociálnej služby zmluvou podľa § 74 ods. 7 písm. h)- ide o tzv. predpis úhrady. Suma, ktorú je povinný platiť prijímateľ  ku dňu splatnosti úhrady, po uplatnení právnej ochrany zostatku z príjmu po zaplatení úhrady za sociálnu službu  podľa § 73 ods. 1 až 7 je obsahom zmluvy  o poskytovaní sociálnej služby podľa § 74 ods. 7 písm. i).  Pohľadávka nezaplatenej úhrady za sociálnu službu, resp. nezaplatenej časti úhrady za sociálnu službu (vznikajúca mesačne) je obsiahnutá v zmluve o poskytovaní sociálnej služby podľa § 74 ods. 7 písm. l) ( je v zásade rozdielom  medzi sumou podľa § 74 ods. 7 písm. h) a sumou podľa § 74 ods. 7 písm. i). 

K bodu 67 (§ 72 ods. 2 a 3)

Novo sa ustanovuje spôsob posudzovania plnenia podmienky regulovanej sumy úhrady za sociálnu službu pri určení sumy úhrady za sociálnu službu u verejného poskytovateľa sociálnej služby. Právna úprava reaguje na problémy interpretačnej praxe pri posudzovaní plnenia podmienky regulácie v individuálnych prípadoch podľa doterajšej právnej úpravy, ako aj na novú úpravu spolufinancovania sociálnych služieb zo štátneho rozpočtu podľa § 71 ods. 6 a 7. 

Ekonomicky oprávnené náklady  (EON) verejného poskytovateľa sociálnej služby podľa § 72 ods. 5 zákona o sociálnych službách sú s poukazom na § 72 ods. 2 a 3 zákona o sociálnych službách relevantnými na účely posudzovania dodržania regulácie určenia sumy úhrady za sociálnu službu podľa § 72 ods. 2 a 3 tohto zákona. Verejný poskytovateľ sociálnej služby určuje sumu úhrady za sociálnu službu, spôsob jej určenia a platenia úhrady zmluvou podľa § 74 tohto zákona v súlade so všeobecne záväzným nariadením obce alebo vyššieho územného celku najviac vo výške ekonomicky oprávnených nákladov za predchádzajúci  rozpočtový rok (v záujme objektivizácie nákladov) znížených o príjem z verejných prostriedkov na spolufinancovanie tejto sociálnej služby za predchádzajúci rozpočtový rok (zo štátneho rozpočtu, resp. z rozpočtu inej obce alebo z rozpočtu iného vyššieho územného celku), konkrétne znížených o príjem z finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 71 ods. 6, o príjem z finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach krízovej intervencie podľa § 71 ods. 7 a o príjem z úhrady ekonomicky oprávnených nákladov spojených s poskytovaním tejto sociálnej služby podľa § 71 ods. 11. Exaktné skúmanie a preukazovanie splnenia podmienky dodržania regulovanej maximálnej sumy požadovanej úhrady za sociálnu službu konkrétnym verejným poskytovateľom sociálnej služby u konkrétneho prijímateľa sociálnej služby by predpokladalo diferencovať, a tým aj samostatne  kalkulovať  za predchádzajúci kalendárny rok ekonomicky oprávnené náklady na jedného prijímateľa sociálnej služby minimálne v rozlíšení prijímateľa sociálnej služby podľa jednotlivých stupňov odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe (I. stupeň až VI. stupeň), podľa druhu poberanej stravy (racionálna strava, diétna strava), podľa kvality ubytovania (najmä podlahovej plochy obytnej miestnosti, vybavenia príslušenstvom obytnej miestnosti, podľa počtu bývajúcich osôb v obytnej miestnosti). Takto prepočítané ekonomicky oprávnené náklady (EON)  na jedného prijímateľa sociálnej služby podľa stupňa jeho odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe, druhu poberanej stravy a kvality bývania by sa porovnávali s požadovanou sumou úhrady za sociálnu službu od konkrétneho prijímateľa sociálnej služby s konkrétnym stupňom jeho odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe, konkrétnym druhom poberanej stravy a konkrétnou kvalitou bývania.

Navrhovaná právna úprava, v záujme zabránenia administratívnej náročnosti takejto kalkulácie, avšak pri dodržaní účelu tejto regulácie úhrady za sociálnu službu, preto predpokladá porovnávanie priemernej výšky mesačnej sumy úhrady za sociálnu službu, požadovanej od prijímateľov sociálnej služby v súlade s uzatvorenými zmluvami  o poskytovaní sociálnej služby (pokiaľ ide o sociálne služby pri poskytovaní ktorých sa uzatvára písomná zmluva ide o sumu úhrady podľa  § 74 ods. 7 písm. h) zákona o sociálnych službách - tzv. „predpis úhrady za sociálnu službu“) s priemernou výškou ekonomicky oprávnených nákladov poskytovateľa tejto sociálnej služby za predchádzajúci kalendárny rok na mesiac na prijímateľa sociálnej služby (podľa počtu miest v zariadení sociálnych služieb vedených v registri poskytovateľov sociálnych služieb) po znížení týchto ekonomicky oprávnených nákladov o príjem z finančných príspevkov na spolufinancovanie sociálnej služby poskytnutých z verejných prostriedkov podľa príslušných ustanovení zákona o sociálnych službách za predchádzajúci rozpočtový rok po jeho prepočte na mesiac na prijímateľa sociálnej služby, a ak ide o sociálnu službu v zariadení, po prepočítaní týchto príjmov na mesiac na počet miest v zariadení zapísaný v registri. 

Inými slovami povedané, regulácia úhrady za sociálnu službu podľa § 72 ods. 2 zákona u konkrétneho verejného poskytovateľa sociálnej služby je dodržaná, ak od prijímateľov sociálnej služby vyžaduje v priemere sumu úhrady za sociálnu službu (tzv. predpis úhrady za sociálnu službu) v zmluvách o poskytovaní sociálnej služby zákona o sociálnych službách v takej priemernej sume tejto úhrady za mesiac, ktorá je najviac vo výške priemerných ekonomicky oprávnených nákladov tohto poskytovateľa za predchádzajúci rozpočtový rok na mesiac na prijímateľa sociálnej služby, znížených o príjem z finančných príspevkov na spolufinancovanie tejto sociálnej služby poskytnutých z verejných prostriedkov za predchádzajúci rozpočtový rok, po prepočte tohto príjmu z finančných príspevkov na mesiac na prijímateľa sociálnej služby. Pri vyžadovaní úhrady za poskytovanú sociálnu službu od prijímateľov tejto sociálnej služby teda vo svojich dôsledkoch nemôže ísť konkrétny verejný poskytovateľ sociálnej služby nad rámec jeho ekonomicky oprávnených nákladov nepokrytých príjmom z verejných prostriedkov na spolufinancovanie ním poskytovanej sociálnej služby.

V rámci § 72 ods. 3 sa novo ustanovuje spôsob posudzovania plnenia podmienky regulovanej sumy úhrady za sociálnu službu pri určení sumy úhrady za sociálnu službu u neverejného poskytovateľa sociálnej služby. Právna úprava reaguje na problémy interpretačnej praxe pri posudzovaní plnenia podmienky regulácie v individuálnych prípadoch podľa doterajšej právnej úpravy , ako aj na novú úpravu spolufinancovania sociálnych služieb zo štátneho rozpočtu podľa § 78a a § 78aa. Ekonomicky oprávnené náklady (EON) neverejného poskytovateľa sociálnej služby podľa § 72 ods. 5 zákona o sociálnych službách sú s poukazom na § 72 ods. 2 a 3 zákona o sociálnych službách relevantnými na účely posudzovania dodržania regulácie určenia sumy úhrady za sociálnu službu podľa § 72 ods. 2 a 3 tohto zákona. Podľa § 72 ods. 3 a 4 zákona neverejný poskytovateľ sociálnej služby, ktorý neposkytuje sociálnu službu s cieľom dosiahnuť zisk, určuje sumu úhrady za sociálnu službu, spôsob jej určenia a platenia úhrady zmluvou podľa § 74 tohto zákona v súlade s aktuálnym cenníkom sociálnej služby, ktorý zverejní na svojom webovom sídle, a ak ho nemá tak  na inom verejne dostupnom mieste, najviac vo výške ekonomicky oprávnených nákladov za predchádzajúci rozpočtový rok (v záujme objektivizácie nákladov) znížených o príjem z verejných prostriedkov na spolufinancovanie tejto sociálnej služby za predchádzajúci rozpočtový rok (z rozpočtu obce alebo z rozpočtu vyššieho územného celku, resp. zo štátneho rozpočtu), konkrétne znížených o príjem z finančného príspevku pri odkázanosti fyzickej osoby na pomoc inej fyzickej osoby pri úkonoch sebaobsluhy podľa § 76, príjem z finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby podľa § 77 , príjem z finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 78a a príjem z finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v nocľahárni podľa § 78aa zákona o sociálnych službách.

Exaktné skúmanie a preukazovanie splnenia podmienky dodržania regulovanej maximálnej sumy požadovanej úhrady za sociálnu službu konkrétnym poskytovateľom sociálnej služby u konkrétneho prijímateľa sociálnej služby by predpokladalo diferencovať, a tým aj samostatne  kalkulovať za predchádzajúci rozpočtový rok ekonomicky oprávnené náklady na jedného prijímateľa sociálnej služby minimálne v rozlíšení prijímateľa sociálnej služby podľa jednotlivých stupňov odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe (I. stupeň až VI. stupeň), podľa druhu poberanej stravy (racionálna strava, diétna strava), podľa kvality ubytovania (najmä podlahovej plochy obytnej miestnosti, vybavenia príslušenstvom obytnej miestnosti, podľa počtu bývajúcich osôb v obytnej miestnosti). Takto prepočítané ekonomicky oprávnené náklady na jedného prijímateľa sociálnej služby podľa stupňa jeho odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe, druhu poberanej stravy a kvality bývania by sa porovnávali s požadovanou sumou úhrady za sociálnu službu od konkrétneho prijímateľa sociálnej služby s konkrétnym stupňom jeho odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe, konkrétnym druhom poberanej stravy a konkrétnou kvalitou bývania.

Navrhovaná právna úprava, v záujme zabránenia administratívnej náročnosti takejto kalkulácie, avšak pri dodržaní  účelu tejto regulácie úhrady za sociálnu službu, teda porovnáva priemernú výšku mesačnej sumy úhrady za sociálnu službu, požadovanú od prijímateľov sociálnej služby v súlade s uzatvorenými zmluvami o poskytovaní sociálnej služby (pri sociálnych službách u ktorých sa uzatvára písomná zmluva o ich poskytovaní ide o sumu tejto úhrady podľa § 74 ods. 7 písm. h) zákona o sociálnych službách - tzv. „predpis úhrady za sociálnu službu“) s priemernou výškou ekonomicky oprávnených nákladov poskytovateľa tejto sociálnej služby za predchádzajúci rozpočtový rok na mesiac na prijímateľa sociálnej služby (podľa počtu miest v zariadení sociálnych služieb vedených v registri poskytovateľov sociálnych služieb) po znížení týchto ekonomicky oprávnených nákladov o príjem z finančných príspevkov na spolufinancovanie sociálnej služby poskytnutých z verejných prostriedkov podľa príslušných ustanovení zákona o sociálnych službách  za predchádzajúci  rozpočtový rok po jeho prepočte na mesiac na prijímateľa sociálnej služby. Tento procesný postup umožňuje  preukázať plnenie povinnosti regulácie úhrady za sociálnu službu u konkrétneho poskytovateľa sociálnej služby, a teda posudzovanie  postupu konkrétneho poskytovateľa sociálnej služby pri určovaní úhrady za sociálnu službu podľa § 72 ods. 2 a 3 zákona o sociálnych službách.

Inými slovami povedané, regulácia úhrady za sociálnu službu podľa § 72 ods. 3 zákona o sociálnych službách u konkrétneho neverejného poskytovateľa sociálnej služby je dodržaná, ak od prijímateľov sociálnej služby vyžaduje v priemere sumu úhrady za sociálnu službu (tzv. predpis úhrady za sociálnu službu) v zmluve o poskytovaní sociálnej služby podľa § 74 ods. 7 písm. h) zákona o sociálnych službách v takej priemernej sume tejto úhrady za mesiac, ktorá je najviac vo výške priemerných ekonomicky oprávnených nákladov tohto poskytovateľa za predchádzajúci rozpočtový rok na mesiac na prijímateľa sociálnej služby, znížených o príjem z finančných príspevkov na spolufinancovanie sociálnej služby poskytnutých z verejných prostriedkov za predchádzajúci rozpočtový rok, po prepočte tohto príjmu z finančných príspevkov na mesiac na prijímateľa sociálnej služby. Pri vyžadovaní úhrady za poskytovanú sociálnu službu od prijímateľov tejto sociálnej služby teda vo svojich dôsledkoch nemôže  ísť konkrétny neverejný poskytovateľ sociálnej služby nad rámec jeho ekonomicky oprávnených nákladov nepokrytých príjmom z verejných prostriedkov na spolufinancovanie ním poskytovanej sociálnej služby.

Príklad:
Neverejný poskytovateľ sociálnej služby v zariadení pre seniorov, kapacita podľa stavu registra 10 miest (10 prijímateľov sociálnej služby v zariadení).
Z tohto počtu prijímateľov sú:
 4 prijímatelia so stupňom odkázanosti na pomoc inej FO- IV,
2 prijímatelia so stupňom odkázanosti na pomoc inej FO- V,
4 prijímatelia so stupňom odkázanosti na pomoc inej FO- VI.

Z tohto počtu prijímateľov:
2 prijímatelia obývajú každý jednolôžkovú obytnú miestnosť s príslušenstvom, poberajú racionálnu stravu, pomoc pri sebaobsluhe zodpovedajúcu V. stupňu odkázanosti- mesačná úhrada za sociálnu službu je pre každého z nich určená zmluvou vo výške 540 eur/mesiac.
4 prijímatelia každý z nich v dvojlôžkovej izbe, poberajú diabetickú  stravu, pomoc pri sebaobsluhe zodpovedajúcu IV. stupňu odkázanosti- mesačná úhrada za sociálnu službu je pre každého z nich určená zmluvou vo výške 500 eur/mesiac.
4 prijímatelia každý z nich v dvojlôžkovej izbe, poberajú diabetickú  stravu, pomoc pri sebaobsluhe zodpovedajúcu VI. stupňu odkázanosti- mesačná úhrada za sociálnu službu je pre každého z nich určená zmluvou vo výške 610 eur/mesiac.

Ekonomicky oprávnené náklady poskytovateľa za predchádzajúci rozpočtový rok- 114 000 eur/ rok/10 prijímateľov SS.

Príjem poskytovateľa za predchádzajúci rok z finančného príspevku podľa § 78a (prepočet vychádza z minim. mzdy vo výške 435 eur/mesiac- FP pre IV. stupeň odkázanosti- 261 eur/mesiac, FP pre V. stupeň odkázanosti – 369,75 eur/mesiac, FP pre VI. stupeň odkázanosti- 456,75 eur).
Na štruktúru prijímateľov :
4 prijímatelia so stupňom odkázanosti na pomoc inej FO- IV,
2 prijímatelia so stupňom odkázanosti na pomoc inej FO- V,
4 prijímatelia so stupňom odkázanosti na pomoc inej FO- VI.
1044+739, 5+ 1827= 3 610, 5 eur/mesiac- na 12 mesiacov = 43 326 eur/rok.

To znamená príjem poskytovateľa za predchádzajúci rozpočtový rok z finančného príspevku podľa § 78a- 43 326 eur/rok. (príjem z iných FP nemá).

Plnenie podmienky dodržania regulácie sumy úhrady za sociálnu službu sa neposudzuje u každého z 10 prijímateľov osobitne, ale plnenie tejto podmienky sa posudzuje za všetkých prijímateľov spoločne:
Priemerná suma úhrady za sociálnu službu, požadovaná poskytovateľom od prijímateľov v súlade s uzatvorenými zmluvami po prepočítaní tejto úhrady na prijímateľa na mesiac: (540+540+500+500+500+500+610+610+610+610)/ 10= 552 eur/mesiac/prijímateľ.
Priemerné EON poskytovateľa za predchádzajúci rozpočtový rok, po ich prepočítaní na mesiac na prijímateľa (počet miest v registri): 114 000/12/10= 950 eur/mesiac/prijímateľ.
Priemerný príjem poskytovateľa za predchádzajúci rozpočtový rok z finančného príspevku podľa § 78a po prepočítaní tohto príjmu na mesiac na prijímateľa (počet miest v registri): 43 326/12/10= 361,05 eur/mesiac/prijímateľ.

Plnenie podmienky regulovanej úhrady je dodržané, ak 
Priemerná suma úhrady za sociálnu službu, požadovaná poskytovateľom od prijímateľov v súlade s uzatvorenými zmluvami po prepočítaní tejto úhrady na prijímateľa na mesiac  je najviac vo výške rozdielu medzi
priemernými EON poskytovateľa za predchádzajúci rozpočtový rok, po ich prepočítaní na mesiac na prijímateľa (počet miest v registri)a 
priemerným príjmom poskytovateľa za predchádzajúci rozpočtový rok z finančného príspevku podľa § 78a po prepočítaní tohto príjmu na mesiac na prijímateľa (počet miest v registri).

Teda v konkrétnom príklade:
552 eur/mesiac/prijímateľ musí byť maxim. 950 eur/mesiac/prijímateľ- 361, 05 eur/mesiac/prijímateľ =588, 95 eur/mesiac/prijímateľ.

Záver: Poskytovateľ plní podmienku regulácie úhrady za sociálnu službu v súlade s § 72 ods. 3 ( priemerná suma úhrady po prepočítaní tejto úhrady na prijímateľa na mesiac je nižšia než rozdiel priemerných EON za predchádzajúci rozpočtový rok, po ich prepočítaní na mesiac na prijímateľa a priemerného príjmu z FP za predchádzajúci rozpočtový rok po prepočítaní tohto príjmu na mesiac na prijímateľa). 

K bodu 68 (§ 72 ods. 5) 

Ekonomicky oprávnené náklady neverejného poskytovateľa sociálnej služby podľa § 72 ods. 5 zákona sú s poukazom na § 72 ods. 2 a 3 zákona relevantnými na účely posudzovania dodržania regulácie určenia sumy úhrady za sociálnu službu podľa § 72 ods. 2 a 3 tohto zákona. Vzhľadom na túto právnu skutočnosť a v záujme posilnenia ochrany prijímateľa sociálnej služby sa explicitne ustanovuje, že za ekonomicky oprávnené náklady na poskytovanie konkrétneho druhu sociálnej služby sa môžu považovať náklady na odborné činnosti, obslužné činnosti a ďalšie činnosti len v rozsahu týchto činností, ktorý je ustanovený týmto zákonom pre príslušný druh sociálnej služby a náklady na ďalšie  vymedzené činnosti, ktoré zlepšujú kvalitu sociálnej služby so zameraním na individuálne potreby špecifických cieľových skupín prijímateľov sociálnych služieb pri podpore ich sociálneho začlenenia  a sú  upravené v § 61 ods. 9  (poukazujeme  aj na § 15 ods. 2).  

K bodu 69 (§ 72 ods. 8) 

Ustanovenie sa precizuje vzhľadom na spôsob určenia úhrady za sociálnu službu a spôsob jej platenia podľa platnej právnej úpravy § 74 ods. 7 písm. h), i), a l) zákona. Nedostatok príjmu a majetku na strane prijímateľa sociálnej služby  ku dňu splatnosti  úhrady za sociálnu službu nezbavuje prijímateľa sociálnej služby povinnosti uhradiť nezaplatenú úhradu alebo nezaplatenú časť úhrady po zmene jeho príjmových a majetkových pomerov za podmienok ustanovených týmto zákonom. Právna úprava súvisí aj so  zmenami vykonanými v § 73. 

K bodu 70 (§ 72 ods. 10, 11 a 18)  

Ide o legislatívno-technickú úpravu, ktorá súvisí so zmenou číslovania odsekov v § 73. 

K bodu 71 (§ 72 ods. 19 a 20)

Novo sa ustanovuje spôsob posudzovania plnenia podmienok regulácie úhrady za sociálnu službu u poskytovateľov sociálnej služby, ktorí počas predchádzajúceho rozpočtového roka neposkytovali sociálnu službu. V zásade sa vychádza z údajov o finančných podmienkach predložených poskytovateľmi v rámci žiadosti o zápis do registra ktoré obsahujú kalkuláciu predpokladaných príjmov a výdavkov na poskytovanie sociálnej služby (§ 64 ods. 3 písm. h) zákona). Ustanovuje sa povinnosť verejného poskytovateľa sociálnej služby aj neverejného poskytovateľa sociálnej služby zverejniť priemerné ekonomicky oprávnené náklady za predchádzajúci rozpočtový rok po ich prepočítaní na mesiac na prijímateľa sociálnej služby, a ak ide o sociálnu službu v zariadení, po ich prepočítaní na mesiac na počet miest v zariadení zapísaný v registri (podľa druhu sociálnej služby v prepočte aj na inú jednotku výkonu- napr. pri poskytovaní opatrovateľskej služby na počet hodín opatrovateľskej služby, pri poskytovaní prepravnej služby na počet km prepravnej služby, pri poskytovaní tlmočníckej služby na počet hodín tlmočenia, pri poskytovaní špecializovaného poradenstva na počet hodín špecializovaného sociálneho poradenstva) najneskôr do konca februára príslušného rozpočtového roka. Zverejnenie týchto priemerných EON musí byť realizované tiež v štruktúre položiek týchto nákladov podľa § 72 ods. 5, a to najneskôr do konca apríla a príslušného rozpočtového roka. Priemerné ekonomicky oprávnené náklady sú relevantné na účely posudzovania plnenia povinnosti regulácie úhrady za sociálnu službu a navrhovanou úpravou sa zabezpečuje transparentnosť hospodárenia a nakladania s verejnými prostriedkami. Táto povinnosť sa nevzťahuje na neverejného poskytovateľa sociálnej služby, ktorý poskytuje sociálnu službu s cieľom dosiahnuť zisk.

K bodu 72 (§ 72a ods. 8 písm. f) a g))

Novo sa ustanovuje okruh osôb, ktorých príjmy sa spoločne posudzujú a spoločne započítavajú na účely platenia úhrady za sociálnu službu podľa § 73 ods. 12  a 13. Ide o povinnosť platenia úhrady za prijímateľa sociálnej služby alebo povinnosť platenia časti tejto úhrady za ustanovených podmienok zo strany zaopatrených plnoletých detí a rodičov, ak sa ich príjem spoločne neposudzuje a spoločne nezapočítava s príjmom prijímateľa sociálnej služby. Aj tieto zaopatrené plnoleté deti  a rodičia  platia úhradu podľa príjmu a majetku, a to aj s priznaním právnej ochrany zostatku z príjmu po zaplatení tejto úhrady alebo jej časti vo výške 1,65 násobku sumy životného minima spoločne posudzovaných osôb tak, ako to predpokladá § 73 ods. 12. Preto bolo potrebné v záujme jednoznačnej interpretácie a aplikácie ustanoviť okruh osôb,  ktorých príjmy sa spoločne posudzujú a spoločne započítavajú u zaopatreného plnoletého dieťaťa, ak sa jeho príjem spoločne neposudzuje a spoločne nezapočítava s príjmom prijímateľa sociálnej služby a u rodiča, ak sa jeho príjem spoločne neposudzuje a spoločne nezapočítava s príjmom prijímateľa sociálnej služby (ide pritom aj o riešenie skutkového stavu, pri ktorom manžel, manželka rodiča nemusia byť zároveň rodičom zaopatreného plnoletého dieťaťa), a to na účely platenia úhrady podľa § 73 ods. 12 až 13. 

K bodu 73 (§ 73 ods. 1 a 5)

Zvyšuje sa výška  povinného zostatku z príjmu prijímateľa sociálnej služby po zaplatení úhrady za opatrovateľskú službu  a pomoc pri osobnej starostlivosti o dieťa z doterajšej výšky najmenej 1,4-násobku sumy životného minima pre jednu plnoletú fyzickú osobu (1,4 x 199,48 eura/mesiac = 279, 272 eura/mesiac) na 1,65-násobok sumy životného minima pre jednu plnoletú fyzickú osobu (1,65 x 199,48 eura/mesiac = 329, 142 eura/mesiac). Z hľadiska súm životného minima platných  k 1. 7. 2016 ide teda  o zvýšenie výšky právnej ochrany zostatku z príjmu po zaplatení úhrady za opatrovateľskú službu  a pomoc pri osobnej starostlivosti o dieťa oproti doterajšej úprave o 49,87 eura/mesiac. Účelom garantovaného zostatku z príjmu po zaplatení úhrady za opatrovateľskú službu a pomoc pri osobnej starostlivosti o dieťa je zabrániť tomu, aby vplyvom platenia úhrady za poskytovanú sociálnu službu bolo ohrozené krytie ostatných reálne vznikajúcich životných nákladov prijímateľov týchto sociálnych služieb a ich rodín. Navrhovaná právna úprava vychádza v tomto smere z potreby  posilnenia ochrany prijímateľov opatrovateľskej služby a prijímateľov pomoci pri osobnej starostlivosti o dieťa zabezpečenia dostupnosti tejto sociálnej služby a podpory jej preferencie zo strany fyzických osôb odkázaných na poskytovanie sociálnej služby pred pobytovými sociálnymi službami v záujme humanizácie prostriedkov pomoci a podpory i ich ekonomizácie. 

Zvyšuje sa výška  povinného zostatku z príjmu prijímateľa sociálnej služby po zaplatení úhrady za ambulantnú sociálnu službu v zariadení sociálnych služieb bez poskytovania stravovania z doterajšej výšky najmenej 1,4-násobku sumy životného minima pre jednu plnoletú fyzickú osobu (1,4 x 199,48 eura/mesiac = 279,272 eura/mesiac) na 1,65-násobok sumy životného minima pre jednu plnoletú fyzickú osobu (1,65 x 199,48 eura/mesiac = 329, 142 eura/mesiac). Z hľadiska súm životného minima platných k 1.7.2016 ide teda o zvýšenie výšky právnej ochrany zostatku z príjmu po zaplatení úhrady za ambulantnú sociálnu službu oproti doterajšej úprave o 49,87 eura/mesiac. Účelom garantovaného  zostatku z príjmu po zaplatení úhrady za ambulantnú sociálnu službu je zabrániť tomu, aby vplyvom platenia úhrady za poskytovanú sociálnu službu bolo ohrozené krytie ostatných reálne vznikajúcich životných nákladov prijímateľov týchto sociálnych služieb. Navrhovaná právna úprava vychádza v tomto smere z potreby posilnenia ochrany prijímateľov ambulantnej sociálnej služby v zariadení sociálnych služieb, zabezpečenia dostupnosti tejto sociálnej služby a podpory jej preferencie zo strany fyzických osôb odkázaných na poskytovanie sociálnej služby pred pobytovými sociálnymi službami v záujme humanizácie prostriedkov pomoci a podpory aj ich ekonomizácie.

K bodu 74 (§ 73 ods. 6) 

Ustanovenie precizuje nemožnosť platenia úhrady za sociálnu službu vzhľadom na príjem a majetok prijímateľa sociálnej služby  ku dňu splatnosti  úhrady za sociálnu službu, ak sa príjem prijímateľa sociálnej služby spoločne neposudzuje a nezapočítava s príjmami iných osôb. Ak príjem prijímateľa sociálnej služby v čase požadovania platenia úhrady za sociálnu službu  je nižší alebo sa rovná zákonom garantovanému povinnému zostatku z príjmu po zaplatení úhrady za poskytovanú sociálnu službu, v čase požadovania platenia tejto úhrady nie je síce povinný platiť úhradu za sociálnu službu, ale ak neprechádza povinnosť platiť túto úhradu postupne na zaopatrené plnoleté deti a rodičov, ak sa ich príjem spoločne neposudzuje a spoločne nezapočítava s príjmom prijímateľa sociálnej služby podľa § 73 ods. 12 a 13, neplatená úhrada za sociálnu službu sa eviduje ako jeho dlh- ide o pohľadávku poskytovateľa sociálnej služby, ktorá sa môže vymáhať pri zmenených príjmových a majetkových pomeroch prijímateľa sociálnej služby, ktoré mu umožňujú pri garancii zákonom ustanoveného zostatku z príjmu po zaplatení úhrady, uhradiť vzniknutý dlh, resp. uhrádzať tento vzniknutý dlh v splátkach.

K bodu 75 (§ 73 ods. 7)

Ustanovenie precizuje nemožnosť platenia úhrady za sociálnu službu vzhľadom na príjem a majetok prijímateľa sociálnej služby ku dňu splatnosti úhrady za sociálnu službu, ak sa príjem prijímateľa sociálnej služby spoločne posudzuje a započítava s príjmami iných osôb. Ustanovenie precizuje,  že ak príjem prijímateľa  sociálnej služby v čase požadovania platenia úhrady za sociálnu službu  je nižší alebo sa rovná zákonom garantovanému povinnému zostatku z príjmu po zaplatení úhrady za poskytovanú sociálnu službu, v čase požadovania platenia tejto úhrady nie je síce povinný platiť úhradu za sociálnu službu, ale ak neprechádza povinnosť platiť túto úhradu postupne na zaopatrené plnoleté deti a rodičov, ak sa ich príjem spoločne neposudzuje a spoločne nezapočítava s príjmom prijímateľa sociálnej služby podľa § 73 ods. 12 a 13, neplatená úhrada za sociálnu službu sa eviduje ako jeho dlh - ide o pohľadávku poskytovateľa sociálnej služby, ktorá sa môže vymáhať pri zmenených príjmových a majetkových pomeroch prijímateľa sociálnej služby, ktoré mu umožňujú pri garancii zákonom ustanoveného zostatku z príjmu po zaplatení úhrady, uhradiť vzniknutý dlh, resp. uhrádzať tento vzniknutý dlh v splátkach.

K bodu 76 (§ 73 ods. 8)

Ustanovenie precizuje možnosť platenia len časti úhrady za sociálnu službu vzhľadom na príjem a majetok prijímateľa sociálnej služby  ku dňu  splatnosti úhrady za sociálnu službu,  ak sa príjem prijímateľa sociálnej služby spoločne neposudzuje a nezapočítava s príjmami iných osôb. Ustanovenie precizuje, že ak príjem prijímateľa sociálnej služby v čase požadovania platenia úhrady za sociálnu službu  je vyšší ako  zákonom garantovaný povinný zostatok z príjmu po zaplatení úhrady za poskytovanú sociálnu službu, v čase požadovania platenia tejto úhrady, ale nižší než je požadovaný „predpis“ úhrady (suma úhrady určená poskytovateľom sociálnej služby zmluvou podľa § 74 ods. 7 písm. h)) nie je síce povinný platiť len časť  úhrady za sociálnu službu ku dňu e splatnosti úhrady, ale ak neprechádza povinnosť platiť túto úhradu postupne na zaopatrené plnoleté deti a rodičov, ak sa ich príjem spoločne neposudzuje a spoločne nezapočítava s príjmom prijímateľa sociálnej služby podľa § 73 ods. 12 a 13, neplatená časť  úhrady za sociálnu službu sa eviduje ako jeho dlh - ide o pohľadávku poskytovateľa sociálnej služby, ktorá sa môže vymáhať pri zmenených príjmových a majetkových pomeroch prijímateľa sociálnej služby, ktoré mu umožňujú pri garancii zákonom ustanoveného zostatku z príjmu po zaplatení úhrady, uhradiť vzniknutý dlh, resp. uhrádzať tento vzniknutý dlh v splátkach.

K bodu 77 (§ 73 ods. 9)

Ustanovenie precizuje možnosť platenia len časti úhrady za sociálnu službu vzhľadom na príjem a majetok prijímateľa sociálnej služby ku dňu  splatnosti úhrady za sociálnu službu, ak sa príjem prijímateľa sociálnej služby spoločne posudzuje a započítava s príjmami iných osôb. Ustanovenie precizuje, že ak príjem prijímateľa sociálnej služby v čase požadovania platenia úhrady za sociálnu službu  je vyšší ako  zákonom garantovaný povinný zostatok z príjmu po zaplatení úhrady za poskytovanú sociálnu službu, v čase požadovania platenia tejto úhrady nie je síce povinný platiť časť úhrady za sociálnu službu, ale ak neprechádza povinnosť platiť túto úhradu postupne na zaopatrené plnoleté deti a rodičov, ak sa ich príjem spoločne neposudzuje a spoločne nezapočítava s príjmom prijímateľa sociálnej služby podľa § 73 ods. 12 a 13, nezaplatená časť úhrady za sociálnu službu sa eviduje ako jeho dlh- ide o pohľadávku poskytovateľa sociálnej služby, ktorá sa môže vymáhať pri zmenených príjmových a majetkových pomeroch prijímateľa sociálnej služby, ktoré mu umožňujú pri garancii zákonom ustanoveného zostatku z príjmu po zaplatení úhrady, uhradiť vzniknutý dlh, resp. uhrádzať tento vzniknutý dlh v splátkach.

K bodu 78 (§ 73 ods. 12)

Ide o precizovanie právnej úpravy aby bolo zrejmé, že povinnosť platenia úhrady za sociálnu službu alebo povinnosť platenia časti úhrady za sociálnu službu  nevznikne ku dňu  splatnosti  úhrady za sociálnu službu (v čase požadovania úhrady za sociálnu službu) vzhľadom na aktuálny  príjem a majetok v tomto čase platenia úhrady za sociálnu službu (v čase požadovania úhrady za sociálnu službu), ktorý neumožňuje pri garantovaní povinného zostatku z príjmu po zaplatení tejto požadovanej úhrady, platiť v tomto čase túto úhradu vôbec, resp. umožňuje platiť len časť tejto úhrady. Len ak takto nevznikne prijímateľovi sociálnej služby  povinnosť platenia úhrady za sociálnu službu alebo povinnosť platenia časti úhrady za sociálnu službu ku dňu  splatnosti  úhrady za sociálnu službu, prechádza táto povinnosť za ustanovených podmienok postupne na zaopatrené plnoleté deti a rodičov, ak sa ich príjem spoločne neposudzuje a spoločne nezapočítava s príjmom prijímateľa sociálnej služby.

K bodu 79  (§ 73 ods. 13)

Ide o legislatívno-technickú úpravu vzhľadom na zmenu v číslovaní odsekov v § 73. Zákon o sociálnych službách reguluje inštitút prechodu povinnosti platenia úhrady za sociálnu službu alebo platenia prijímateľom sociálnej služby nezaplatenej časti úhrady za sociálnu službu na plnoleté zaopatrené deti a na rodičov, ktorých príjmy sa s jeho príjmami  spoločne neposudzujú a spoločne nezapočítavajú. Zákon o rodine upravuje vyživovaciu povinnosť medzi predkami a potomkami. Oba zákony upravujú alimentačnú povinnosť. Zákon o sociálnych službách upravuje alimentačnú povinnosť vo forme povinnosti  platenia prijímateľom sociálnej služby nezaplatenej úhrady za sociálnu službu alebo jej časti, zákon o rodine vo forme priznania výživného určeného v peniazoch. Podstatným rozdielom oboch úprav sú kritériá vzniku povinnosti. Na jednej strane rozhoduje v správnom konaní obec alebo vyšší územný celok, kde prijímateľ sociálnej služby má len postavenie zúčastnenej osoby, na druhej strane o výživnom rozhoduje súd. V konaní o výživnom existujú určité korektívy spravodlivého usporiadania rodinnoprávnych vzťahov ako napríklad dobré mravy (§ 75 ods. 2 zákona o rodine) alebo nevyhnutná potreba výživného (§ 68 zákona o rodine). V zákone o sociálnych službách je rozhodujúcim kritériom len výška príjmu a majetku  ( garantovaný  zostatok po zaplatení úhrady 1,65-násobok sumy životného minima spoločne posudzovaných osôb), ktorá musí zostať zaopatreným plnoletým deťom a s nimi spoločne posudzovaným osobám. V praxi môžu nastať situácie, keď si rodič, ktorý je odkázaný na sociálne služieb, zavinene privodí stav odkázanosti na sociálnu službu. Napríklad dlhodobo odmieta pomoc potomkov alebo bez náležitej protihodnoty predá alebo daruje obydlie tretej osobe, ktorá nebude javiť o rodiča záujem. Vzniknúť môže aj situácia, že rodič sa o svojho potomka nestaral (zanedbával) a preto potomok bol zverený celé detstvo v ústavnej starostlivosti. Ak by takýto rodič žiadal od potomka výživné, môže sa brániť námietkou rozporu s dobrými mravmi. Ak by však tento istý rodič nemohol platiť pobytovú sociálnu službu, a príjem potomka by presiahol 1,65-násobok sumy životného minima, bol by povinný platiť rodičom neplatenú úhradu alebo časť za rodiča.    Z uvedeného dôvodu sa explicitne ustanovuje, že právoplatným rozhodnutím súdu o nepriznaní výživného zaopatrenému plnoletému dieťaťu alebo rodičovi voči prijímateľovi sociálnej služby sú pri rozhodovaní o povinnosti zaopatreného plnoletého dieťaťa alebo rodiča platiť úhradu za prijímateľa sociálnej služby obec a vyšší územný celok viazaní. To znamená, že ak zaopatrené plnoleté dieťa alebo rodič zastáva názor, že požadovanie platenia úhrady za sociálnu službu alebo jej časti považuje za rozporné s dobrými mravmi, musí sa domáhať v rámci súdneho konania aby súd rozhodol o nepriznaní výživného voči svojmu rodičovi, resp. zaopatrenému plnoletému dieťaťu, ktorý je prijímateľom sociálnej služby. Vydaným právoplatným rozhodnutím súdu  sú obec a vyšší územný celok pri rozhodovaní o povinnosti zaopatreného plnoletého dieťaťa alebo rodiča platiť úhradu za prijímateľa sociálnej služby obec a vyšší územný celok viazaní. 

K bodu 80 (§ 73 ods. 14)

Zmeny sú vykonané v nadväznosti na právnu úpravu v § 73 ods. 6 až 9 a novo sa kvalifikuje nezaplatená úhrada za sociálnu službu alebo nezaplatená časť úhrady za sociálnu službu za pohľadávku poskytovateľa sociálnej služby voči prijímateľovi sociálnej služby. Predmetom zákona o sociálnych službách však nie je právna úprava spôsobu nakladania s pohľadávkami poskytovateľa sociálnej služby, vrátane ich uplatňovania a vymáhania, a preto je potrebné vychádzať zo všeobecnej úpravy týchto vzťahov v Občianskom zákonníku. Pohľadávka nezaplatenej úhrady za sociálnu službu alebo jej časti vzniká na základe záväzkového vzťahu upraveného v zmluve o poskytovaní sociálnej služby podľa § 74 zákona o sociálnych službách. Vzhľadom na obsahové náležitosti  zmluvy o poskytovaní sociálnej služby, táto  obsahuje len sumu nezaplatenej úhrady za sociálnu službu (§ 74 ods. 7 písm. l), ktorá vychádza z „predpisu úhrady za sociálnu službu“ (§ 74 ods. 7 písm. h)) a možnosti jej platenia v čase platenia tejto úhrady (§ 74 ods. 7 písm. i)), ktorá  je pohľadávkou poskytovateľa sociálnej služby. Existenciu dohody medzi poskytovateľom sociálnej služby a prijímateľom sociálnej služby o čase plnenia povinnosti zaplatiť tento „dlh“ právna úprava zákona o sociálnych službách neustanovuje. Doba splatnosti pohľadávky nezaplatenej úhrady za sociálnu službu, resp. nezaplatenej časti tejto úhrady nie je teda medzi zmluvnými stranami dohodnutá. V súlade s § 563 Občianskeho zákonníka, ak čas splnenia nie je dohodnutý, ustanovený právnym predpisom alebo určený v rozhodnutí, je dlžník povinný splniť dlh prvého dňa po tom, čo ho o plnenie veriteľ požiadal.

Odo dňa, keď veriteľ mohol toto svoje právo vykonať po prvýkrát, začne plynúť trojročná premlčacia doba na jeho súdne vymáhanie. Podľa §  36 Občianskeho zákonníka vznik, zmenu alebo zánik práva či povinnosti možno viazať na splnenie podmienky. Podmienka je odkladacia, ak od jej splnenia závisí, či právne následky úkonu nastanú.

V kontexte týchto ustanovení je právne významné, kedy sa zmluvný záväzok stáva splatným. V oblasti sociálnych služieb ustanovuje zákon splatnosť záväzku (pohľadávky)       v § 73 zákona o sociálnych službách. Z obsahu tohto ustanovenia a jeho účelu vyplýva, že pohľadávku možno uspokojiť vtedy, ak po jej uspokojení zostane prijímateľovi sociálnej služby, resp. posudzovanej osobe zostatok príjmu určený zákonom alebo najneskôr v dedičskom konaní. 

Ustanovenie § 73 zákona vo vzájomných súvislostiach teda podmieňuje splatnosť pohľadávky splnením týchto  dvoch alternatívnych skutočností. V záujme posilnenia právnej ochrany prijímateľa sociálnej služby, ako dlžníka navrhovaná právna úprava v § 73 ods. 14 zákona explicitne ustanovuje, že aktivita poskytovateľa sociálnej služby, vrátane získania exekučného titulu,   ako veriteľa, zameraná na splatnosť pohľadávky nezaplatenej úhrady za sociálnu službu alebo nezaplatenej časti úhrady za sociálnu službu  môže začať len vtedy, ak vzniknú u prijímateľa sociálnej služby, ako dlžníka, také preukázateľné zmeny v príjme a použiteľnom majetku na platenie úhrady za sociálnu službu, ktoré umožnia zaplatenie takto vzniknutého dlhu alebo jeho platenie v splátkach, pri uplatnení právnej ochrany podľa § 72  zákona (najmä posudzovanie majetku a ochrana vybraného majetku), § 72a (špecifiká posudzovania a započítavania príjmu) a § 73 ods. 1 až 5 (garantovaný zostatok z príjmu aj po zaplatení úhrady za sociálnu službu a úhrade dlhu nezaplatenej úhrady za sociálnu službu). Až od kvalifikovaného doručenia výzvy na plnenie, po preukázateľnom  splnení tejto odkladacej podmienky, začína plynúť všeobecná trojročná premlčacia doba. Zároveň navrhovaná právna úprava chráni prijímateľa sociálnej služby, ako dlžníka,  pred domáhaním sa splatnosti vzniknutej pohľadávky, ktoré by nerešpektovalo právnu ochranu príjmu a majetku ustanovenú týmto zákonom, a to aj po ukončení poskytovania sociálnej služby. 

Ochrana prijímateľa sociálnej služby pred platením úhrady za sociálnu službu neprimeranej jeho príjmovým, majetkovým a rodinným pomerom ustanovená v § 72 až 73 zákona o sociálnych službách sa rovnako vzťahuje aj na posudzovanie vymáhateľnosti pohľadávky nezaplatenej úhrady za sociálnu službu alebo jej nezaplatenej  časti. Iný prístup by znamenal faktické popretie zmyslu a účelu zákonom o sociálnych službách garantovanej právnej ochrany pred platením úhrady neprimeranej príjmovým, majetkovým a rodinným pomerom prijímateľa sociálnej služby. Pohľadávka nezaplatenej úhrady za sociálnu službu alebo jej nezaplatenej časti totiž vznikla na základe zákonom o sociálnych službách uplatnenej právnej ochrany pred platením úhrady za sociálnu službu tak, aby po zaplatení tejto úhrady alebo jej časti zostal garantovaný zostatok z príjmu ustanovený zákonom o sociálnych službách. Pohľadávka nezaplatenej úhrady za sociálnu službu alebo jej nezaplatenej časti, teda vznikla v dôsledku nemožnosti platiť úhradu za sociálnu službu alebo nemožnosti platiť časť tejto úhrady v čase platenia tejto úhrady, a to v dôsledku nedostatku príjmu a použiteľného majetku za podmienok ustanovených zákonom o sociálnych službách.

Navrhovaná právna úprava novo ustanovuje prechod pohľadávky nezaplatenej úhrady za sociálnu službu alebo jej nezaplatenej časti, ktorá vznikla počas doby nezaopatrenosti prijímateľa sociálnej služby na osobu, ktorá má k dieťaťu, ako k prijímateľovi sociálnej služby  vyživovaciu povinnosť. Ak takejto osoby niet, táto pohľadávka zaniká . .   Dôvodom takto koncipovanej úpravy je zabezpečiť ochranu dieťaťa, ako prijímateľa sociálnej služby, pred dôsledkami  akumulácie dlhu nezaplatenej úhrady a jeho vymáhaním po dosiahnutí jeho vlastných príjmov, resp. jeho  osamostatnení. Doterajšia právna úprava na jednej strane upúšťa od požadovania platenia tejto úhrady v čase platenia tejto úhrady, ale na druhej strane poskytovateľ sociálnej služby, ak neprechádza povinnosť platiť túto úhradu postupne na zaopatrené plnoleté deti a rodičov, ak sa ich príjem spoločne neposudzuje a spoločne nezapočítava s príjmom prijímateľa sociálnej služby podľa § 73 ods. 12 a 13, eviduje nezaplatenú úhradu za sociálnu službu ako pohľadávku a vymáha ju pri zmenených príjmových a majetkových pomeroch prijímateľa sociálnej služby. Nakoľko v postavení povinného platiť úhradu za sociálnu službu je prijímateľ tejto sociálnej služby, teda dieťa zastúpené zákonným zástupcom, táto neplatená úhrada je evidovaná ako pohľadávka voči tomuto dieťaťu, od ktorého sa vymáha pri zmenených príjmových a majetkových pomeroch, a to aj po dosiahnutí jeho plnoletosti. Tým sa vymáhanie pohľadávky stáva reálnou prekážkou jeho snahy o uplatnenie sa na trhu práce (chránenom trhu práce) a jeho  plné začlenenie v rámci realizácie stratégie deinštitucionalizácie systému sociálnych služieb. 

K bodu 81 ( § 73 ods. 15)

Ide o legislatívno-technickú úpravu vzhľadom na zmenu v číslovaní odsekov v § 73.

K bodu 82 (§ 73 ods. 19 a 20)

Ide o legislatívno-technickú úpravu vzhľadom na zmenu v číslovaní odsekov v § 73.

K bodu 83 (§ 73 ods. 21)

Ide o legislatívno-technickú úpravu vzhľadom na zmenu v číslovaní odsekov v § 73.

K bodu 84 ( § 74 ods. 5) 

Ide o zosúladenie znenia so súvisiacimi časťami právnej úpravy- odstraňuje sa úprava nevyžadovania právoplatného rozhodnutia o odkázanosti na sociálnu službu v zariadení pre seniorov, ako podkladu pre uzatvorenie zmluvy o poskytovaní tejto sociálnej služby. Aj posúdenie  splnenia hmotnoprávnej podmienky poskytovania sociálnej služby v zariadení pre seniorov pre osobný rozsah uvedený v § 35 ods. 1 písm. b) musí byť predmetom individuálneho posudzovania a dokazovania v konkrétnom správnom konaní, a to v záujme účastníka tohto konania a garantovania jeho súvisiacich procesných práv. V súlade s § 35 ods. 1 písm. b) zákona v zariadení pre seniorov možno poskytovať sociálnu službu aj fyzickej osobe, ktorá dovŕšila dôchodkový vek a poskytovanie sociálnej služby v tomto zariadení potrebuje z iných vážnych dôvodov ( nie je odkázaná na pomoc inej fyzickej osoby a nemá stupeň odkázanosti najmenej IV. podľa prílohy č. 3 k zákonu). V súlade s § 49 ods. 14 zákona, upravujúcim zdravotnú posudkovú činnosť, odkázanosť fyzickej osoby na pomoc inej fyzickej osoby podľa prílohy č. 3 sa neposudzuje u fyzickej osoby, ktorá dovŕšila dôchodkový vek a o posúdenie odkázanosti na sociálnu službu v zariadení pre seniorov žiada z iných vážnych dôvodov. S poukazom na § 51a zákona, upravujúci vylúčenie vykonávania posudkovej činnosti podľa tohto zákona, ak sa bude poskytovať sociálna služba v zariadení pre seniorov fyzickej osobe, ktorá dovŕšila dôchodkový vek a o posúdenie odkázanosti na sociálnu službu v zariadení pre seniorov žiada z iných vážnych dôvodov, tak sa vylúčenie vykonávania posudkovej činnosti nevzťahuje. Sociálna posudková činnosť podľa § 50 ods. 1 písm. a) až c) sa vykonáva aj u fyzickej osoby, ktorá dovŕšila dôchodkový vek a o posúdenie odkázanosti na sociálnu službu v zariadení pre seniorov žiada z iných vážnych dôvodov (posudzuje a preukazuje sa existencia týchto vážnych dôvodov v konkrétnom prostredí za prítomnosti účastníka konania) a je podkladom na vydanie posudku o odkázanosti na sociálnu službu, ktorý je  s poukazom na § 92 ods. 9 zákona podkladom na vydanie rozhodnutia o odkázanosti na sociálnu službu v zariadení pre seniorov. 

K bodu 85 (§ 74 ods. 7 písm. f))

Ako povinná náležitosť zmluvy o poskytovaní sociálnej služby sa novo ustanovuje aj čas poskytovania sociálnej služby v hodinách počas pracovného dňa, ak ide o ambulantnú sociálnu službu v zariadení sociálnych služieb. Táto právna úprava vychádza z § 13 ods. 2 štvrtej vety zákona podľa ktorého sa ambulantná služba vo vymedzených zariadeniach poskytuje prevádzkovo najmenej v rozsahu ôsmich hodín počas pracovného dňa a menší rozsah poskytovania tejto sociálnej služby možno dohodnúť v zmluve o poskytovaní sociálnej služby na návrh prijímateľa sociálnej služby. V prípade poskytovania ambulantnej služby v zariadení je preukázateľný časový rozsah poskytovania sociálnej služby počas dňa relevantným aj na účely spolufinancovania poskytovanej sociálnej služby z verejných prostriedkov.

K bodu 86 (§ 74 ods. 7 písm. i))

Ide o legislatívno-technickú úpravu v nadväznosti na zmeny v označení  v § 73.

K bodu 87  (§ 74 ods. 7 písm. l))

Ide o legislatívno-technickú úpravu v nadväznosti na zmeny v označení  v § 73.

K bodu 88 (§ 74 ods. 14 písm. e))

Vzhľadom na poznatky aplikačnej praxe sa novo ustanovuje právny dôvod na  možnosť jednostranného vypovedania zmluvy o poskytovaní sociálnej služby poskytovateľom sociálnej služby, ktorým je preukázanie skutočnosti, že prijímateľ sociálnej služby bez vážneho dôvodu nevyužíva sociálnu službu po dobu dlhšiu ako šesť po sebe nasledujúcich mesiacov. Za vážny dôvod sa považuje najmä pobyt v zdravotníckom zariadení. Vzhľadom na povahu a účel poskytovania sociálnych služieb  a spôsob ich financovania so spoluúčasťou verejných prostriedkov, ako aj nepokrytú potrebu poskytovania a rozvoja sociálnej služby je relevantným aj reálne využívanie sociálnej služby konkrétnym prijímateľom uplynutím času. Takto koncipovaná právna úprava súvisí aj so spôsobom spolufinancovania sociálnych služieb z verejných prostriedkov, pri ktorom poskytnutý finančný príspevok za neobsadené miesto je povinný prijímateľ tohto finančného príspevku vrátiť. Neobsadeným miestom je  aj miesto s uzatvorenou zmluvou o poskytovaní sociálnej služby, ak je prijímateľ neprítomný počas 30 a viac po sebe  nasledujúcich dní pri pobytovej sociálnej službe, resp. ak  sa počas 20 a viac po sebe nasledujúcich pracovných dní neposkytuje ambulantná sociálna služba v zariadení  z dôvodu neprítomnosti prijímateľa sociálnej služby, ak zmluva o poskytovaní sociálnej služby bola uzatvorená.  Nový právny dôvod jednostranného vypovedania zmluvy o poskytovaní sociálnej služby poskytovateľom sociálnej služby je však možné použiť len ak bude mať oporu v znení uzatváraných zmlúv o poskytovaní sociálnej služby. Na uzatvorené zmluvy o poskytovaní sociálnej služby do účinnosti novej právnej úpravy z dôvodu neprípustnej retroaktivity tento nový právny titul jednostranného vypovedania zmluvy nie je možné bez súhlasu oboch zmluvných strán novo ustanoviť (dohodnúť), resp.  uplatniť zo strany poskytovateľa sociálnej služby.

K bodu 89 (§ 74 ods. 20)

Doplnenie ustanovenia o zabezpečenie kontinuity poskytovania sociálnej služby prijímateľovi sociálnej služby zo strany obce alebo vyššieho územného celku v rozsahu ich pôsobnosti sa dopĺňa o nový právny  dôvod ktorým je vykonanie výmazu z registra poskytovateľov zo strany vyššieho územného celku podľa § 68 ods. 2 písm. c), ktorým je zaniknutie oprávnenia na výkon zárobkovej činnosti fyzickej osobe, ktorá je poskytovateľom sociálnej služby. Táto úprava súvisí s doplnením § 68 ods. 2 o tento nový právny titul výmazu, súvisiaci so zánikom podkladu pre zápis do registra fyzickej osoby.
 
K bodu 90 (§ 75 ods. 1 písm. a))

Znenie ustanovenia sa zosúlaďuje s ustanovením § 12 písm. a) druhým a tretím bodom doterajšej právnej úpravy a § 28 zákona, kde z hľadiska druhu sociálnej služby nie je nízkoprahová sociálna služba pre deti a rodinu kvalifikovaná ako poskytovanie sociálnej služby krízovej intervencie v zariadení sociálnych služieb. Preto sa vypúšťa z ustanovenia § 75 ods. 1 písm. a) zákona  nízkoprahové denné centrum pre deti a rodinu, ako zariadenie a presúva sa pod § 75 ods. 1 písm. b) pod označením nízkoprahová sociálna služba pre deti a rodinu. Ďalej sa novo ustanovuje povinnosť obce poskytovať za ustanovených podmienok finančný príspevok na prevádzku poskytovanej sociálnej služby v zariadení pre seniorov, zariadení opatrovateľskej služby a dennom stacionári, a to vzhľadom na zákonom ustanovenú pôsobnosť obce poskytovať alebo zabezpečovať aj tieto druhy sociálnych služieb (§ 80 písm. e) prvý bod) a novú právnu úpravu spolufinancovania  poskytovania sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou zo strany štátu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR v § 78a návrhu a súvisiacu právnu úpravu spôsobu určenia finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby v § 77.

K bodu 91 (§ 75 ods. 1 nové písm. b) a c))

Novo sa ustanovuje terénna sociálna služba krízovej intervencie do druhov sociálnych služieb, na spolufinancovanie ktorých je povinná obec poskytovať finančný príspevok na prevádzku poskytovanej sociálnej služby neverejnému poskytovateľovi sociálnej služby, ktorý neposkytuje túto sociálnu službu s cieľom dosiahnutia zisku, ak o poskytovanie tejto sociálnej služby obec požiadala konkrétneho neverejného poskytovateľa tejto  sociálnej služby.  Dôvodom navrhovanej úpravy je vytvorenie právnych podmienok na finančnú podporu neverejných poskytovateľov sociálnej služby, ktorá je z hľadiska svojho účelu a cieľovej skupiny, ktorej je určená jedným so základných prvotných foriem pomoci a podpory fyzickým osobám a komunitám v nepriaznivej sociálnej situácií . Jej obsahom sú činnosti zamerané na vyhľadávanie fyzických osôb rôznych cieľových skupín (ktorí nemajú zabezpečené nevyhnutné podmienky na uspokojovanie základných životných potrieb, závislých od návykových látok alebo návykových škodlivých činností, vystavených ohrozeniu správaním iných fyzických osôb alebo obetí tohto násilia, zotrvávajúcich v priestorovo segregovanej lokalite s prítomnosťou koncentrovanej a generačne reprodukovanej chudoby, ale i fyzických osôb  s ťažkým zdravotným postihnutím). Poskytovanie terénnej sociálnej služby krízovej intervencie účinne  zabraňuje  prehlbovaniu sociálneho vylúčenia celých komunít aj závažnému ohrozeniu verejného zdravia v súvislosti so šírením krvou a pohlavne prenosných infekcií, ak ide o takto špecificky vymedzenú cieľovú skupinu . Eliminuje tým  následné niekoľkonásobne vyššie náklady na verejné zdroje v prípade následkov tohto nevyhovujúceho stavu v podobe vzniku a šírenia  epidémií.  V rámci terénnej sociálnej služby krízovej intervencie aj o poskytovanie odborných činností, obslužných činností a ďalších činností zameraných najmä na vykonávanie preventívnej aktivity, poskytovanie sociálneho poradenstva, sociálnej rehabilitácie, pomoc pri uplatnení práv a právom chránených záujmov a utváranie podmienok na výdaj stravy alebo výdaj potravín, a to v rozsahu potrebnom podľa špecifík jednotlivých cieľových skupín. Právna úprava ďalej súvisí s právnou úpravou v § 75 ods. 1 písm. a), ktorou sa znenie ustanovenia  zosúlaďuje s ustanovením § 12 písm. a) druhým a tretím bodom doterajšej právnej úpravy a § 28 zákona, kde z hľadiska druhu sociálnej služby nie je nízkoprahová sociálna služba pre deti a rodinu kvalifikovaná ako poskytovanie sociálnej služby krízovej intervencie v zariadení sociálnych služieb. Preto sa vypúšťa z ustanovenia § 75 ods. 1 písm. a) nízkoprahové denné centrum pre deti a rodinu, ako zariadenie a presúva sa pod § 75 ods. 1 písm. b) pod označením nízkoprahová sociálna služba pre deti a rodinu. 

K bodu 92 (§75 ods. 3 písm. b))

V súlade s § 81 písm. f) zákona je v obligatórnej pôsobnosti  vyššieho územného celku zabezpečovať poskytovanie služby včasnej intervencie. Vzhľadom na povahu a charakter tejto sociálnej služby a najmä jej preventívne pôsobenie z hľadiska nepriaznivých dôsledkov zdravotného postihnutia dieťaťa na jeho sociálne začlenenie a začlenenie jeho rodiny je odôvodnené ustanoviť aj povinnosť vyššieho územného celku poskytovať finančný príspevok na prevádzku tejto sociálnej služby, ak o poskytovanie požiada neverejného poskytovateľa tejto sociálnej služby. Právnou podmienkou je  neposkytovanie tejto sociálnej služby s cieľom dosiahnuť zisk, a  žiadosť vyššieho územného celku  o poskytovanie tejto sociálnej služby neverejného poskytovateľa sociálnej služby, a to pri viazanosti ustanovením § 8 ods. 1 prvou vetou a § 8 ods. 3 zákona (zabezpečenie dostupnosti sociálnej služby a práva výberu  poskytovateľa sociálnej služby fyzickou osobou, ktorá je odkázaná na sociálnu službu a žiada o jej zabezpečenie) a realizáciou práva informovaného výberu poskytovateľa tejto sociálnej služby podľa § 6 ods. 1 a 2 (vrátane dostupnosti informácii v zrozumiteľnej forme o spôsobe poskytovania sociálnej služby, o úhrade za sociálnu službu a cieľovej skupine, ktorej je poskytovaná).

K bodu 93 (§ 75 ods. 3 písm. e))

V súlade s § 81 písm. d) druhým bodom zákona je v obligatórnej pôsobnosti vyššieho územného celku zabezpečovať poskytovanie podpory samostatného bývania.  V rámci finančnej podpory neverejných poskytovateľov sociálnych služieb sa novo ustanovuje povinnosť vyššieho územného celku poskytovať finančný príspevok na prevádzku poskytovanej sociálnej služby- podpory samostatného bývania. Právnou podmienkou je  neposkytovanie tejto sociálnej služby zo strany jej neverejného poskytovateľa  s cieľom dosiahnuť zisk, a predchádzajúca  žiadosť vyššieho územného celku  o poskytovanie tejto sociálnej služby konkrétneho neverejného poskytovateľa sociálnej služby v konkrétnom rozsahu poskytovaných výkonov.
Táto novo ustanovená povinnosť poskytnutia finančnej podpory  z verejných prostriedkov vychádza zo skutočnosti, že tento druh podpornej služby zameranej na podporu samostatnosti, nezávislosti a sebestačnosti fyzickej osoby, a to najmä pomocou pri prevádzke domácnosti, pomocou  pri hospodárení s peniazmi, podporou pri organizovaní času, podporou pri zapojení sa do spoločenského a pracovného života, podporou rozvoja osobných záujmov, zabezpečuje vytvorenie podmienok na zotrvanie fyzických osôb v nepriaznivej sociálnej situácií v prirodzenom rodinnom prostredí a integruje ich do miestnej komunity. Ide o jeden z významných nástrojov pomoci a podpory v procese deinštitucionalizácie systému sociálnych služieb, ale aj  novo  o jeden z nástrojov podpory a pomoci cieľovej skupine osôb v nepriaznivej sociálnej situácií z dôvodu ohrozenia stratou bývania (§ 2 ods. 2 písm. i)). 

K bodu 94 (§ 75 vypustenie ods. 4)

Z právnej úpravy sa vypúšťa povinnosť vyššieho územného celku poskytovať za ustanovených podmienok neverejnému poskytovateľovi sociálnej služby v zariadení podporovaného bývania, rehabilitačnom stredisku, domove sociálnych služieb a špecializovanom zariadení finančný príspevok pri odkázanosti fyzickej osoby na pomoc inej fyzickej osoby pri úkonoch sebaobsluhy. Dôvodom je nová právna úprava spolufinancovania  poskytovania sociálnej služby neverejnými poskytovateľmi  v zariadeniach podmienených odkázanosťou, ktorými sú aj tieto druhy zariadení sociálnych služieb, zo strany štátu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR v § 78a návrhu a súvisiaca právna úprava spôsobu určenia finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby v § 77.

K bodu 95 (§ 75 ods. 5)

Ide o legislatívno-technickú úpravu, pokiaľ ide o zmenu v číslovaní odsekov v § 75.  

K bodom 96 a 97  (§ 75 ods. 6)

Vypúšťa sa možnosť poskytnutia finančného príspevku na prevádzku služby včasnej intervencie obcou alebo vyšším územným celkom pre neverejného poskytovateľa tejto sociálnej služby. Ide o zmenu súvisiacu s doplnením ustanovenia v § 75 ods. 3 písm. b), ktorým sa poskytnutie tohto finančného príspevku realizuje ako obligatórna pôsobnosť vyššieho územného celku. Možnosť obce poskytovať finančný príspevok na prevádzku služby včasnej intervencie je ustanovená v § 75 ods. 8 (po prečíslovaní ods. 7).

Vypúšťa sa tiež možnosť zo strany obce alebo vyššieho územného celku  poskytnúť finančný príspevok na prevádzku  terénnej sociálnej služby krízovej intervencie  ( novo už obligatórna pôsobnosť obcí za splnenia ustanovených podmienok- § 75 ods. 1 písm. b)) a podpory samostatného bývania  ( novo už obligatórna pôsobnosť vyššieho územného celku za splnenia ustanovených podmienok - § 75 ods. 3 písm. e). Možnosť obce poskytovať finančný príspevok na prevádzku služby podpory samostatného bývania je ustanovená v § 75 ods. 8 (po prečíslovaní ods. 7). Možnosť vyššieho územného celku poskytovať finančný príspevok na prevádzku terénnej sociálnej služby krízovej intervencie  je ustanovená v § 75      ods. 9 (po prečíslovaní ods. 8).

K bodu 98 (§ 75 ods. 7)

Vypúšťa sa právna možnosť poskytovania finančného príspevku pri odkázanosti fyzickej osoby na pomoc inej fyzickej osoby pri úkonoch sebaobsluhy zo strany obce neverejnému poskytovateľovi sociálnej služby, a to u sociálnych služieb kde  doterajšou právnou úpravou bola obligatórna pôsobnosť pri poskytovaní tohto finančného príspevku ustanovená vyššiemu územnému celku. Táto úprava súvisí s vypustením § 75 ods. 4, kde sa  vypúšťa povinnosť vyššieho územného celku poskytovať za ustanovených podmienok neverejnému poskytovateľovi sociálnej služby finančný príspevok pri odkázanosti fyzickej osoby na pomoc inej fyzickej osoby pri úkonoch sebaobsluhy pri poskytovaní sociálnej služby v zariadení podporovaného bývania, rehabilitačnom stredisku, domove sociálnych služieb a špecializovanom zariadení. Dôvodom je nová právna úprava spolufinancovania  poskytovania sociálnej služby neverejnými poskytovateľmi  v zariadeniach podmienených odkázanosťou, ktorými sú aj tieto druhy zariadení sociálnych služieb, zo strany štátu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR v § 78a návrhu a súvisiaca právna úprava spôsobu určenia finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby v § 77. Ďalšia zmena je legislatívno-technická, ide o zmenu v číslovaní odsekov v nadväznosti na vypustenie § 75 ods. 4.

K bodu 99 (§ 75 ods. 9 a 10)

Precizuje sa vymedzenie verejného záujmu na poskytovaní sociálnej služby, a to pri rešpektovaní výkonu samosprávnej pôsobnosti obcí a vyšších územných celkov pri poskytovaní a zabezpečovaní sociálnych služieb a súladu výkonu tejto samosprávnej pôsobnosti s vecným obsahom komunitného plánu sociálnych služieb príslušnej obce a s koncepciou rozvoja sociálnych služieb príslušného vyššieho územného celku a spôsobom ich vypracúvania, prerokúvania a schvaľovania ustanovených v § 83 zákona. 

K bodu 100 (§ 75 ods. 11)

Ide o  legislatívno-technickú úpravu, zmena v číslovaní odsekov je navrhovaná v nadväznosti na vypustenie § 75 ods. 4.

K bodu  101 (§ 75 ods. 12)

Úprava súvisí so zmenou vykonanou v § 16 ods. 3. Stimuláciu komplexného vývinu dieťaťa so zdravotným postihnutím (§ 23b), ktorá je odbornou činnosťou, nebude možné vykonávať samostatne, teda ako samostatný druh sociálnej služby, ale len v spojení s ďalšími odbornými činnosťami v rozsahu ustanovenom v § 33 pre službu včasnej intervencie. Preto  je potrebné vypustiť stimuláciu komplexného vývinu dieťaťa so zdravotným postihnutím (§ 23b) aj v časti právnej úpravy poskytovania finančnej podpory neverejným poskytovateľom sociálnej služby.

K bodu 102 (§ 76)

Zmena ustanovenia je vykonaná vzhľadom na nový spôsob určenia finančného príspevku pri odkázanosti fyzickej osoby na pomoc inej fyzickej osoby pri úkonoch sebaobsluhy, ktorý sa bude novo vzťahovať len na poskytovanie domácej opatrovateľskej služby. Výška tohto finančného príspevku je novo ustanovená v prílohe č. 5, a to podľa počtu a štruktúry prijímateľov opatrovateľskej služby z hľadiska stupňa ich odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe. Dôvodom vzťahovania právnej úpravy finančného príspevku pri odkázanosti fyzickej osoby na pomoc inej fyzickej osoby pri úkonoch sebaobsluhy len na finančnú podporu poskytovania domácej opatrovateľskej služby je nová právna úprava spolufinancovania  poskytovania sociálnej služby neverejnými poskytovateľmi v zariadeniach podmienených odkázanosťou zo strany štátu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR v § 78a návrhu a súvisiaca právna úprava spôsobu určenia finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby v § 77.

K bodu 103 (§ 77 ods. 1)

Do demonštratívneho výpočtu jednotiek výkonu, v prepočte  na ktoré sa určuje finančný príspevok na prevádzku poskytovanej sociálnej služby, sa novo ustanovuje pre druh sociálnej služby, ktorým je sociálna rehabilitácia, vykonávaná ako samostatná odborná činnosť- počet hodín a pre druh sociálnej služby, ktorým je služba včasnej intervencie- počet hodín. Úprava je vykonaná vzhľadom na požiadavky aplikačnej  praxe, a potrebu jednoznačnej interpretácie, nakoľko ide o druhy sociálnej služby, ktorých nákladovosť vychádza prioritne vzhľadom na ich individualizovaný rozsah poskytovaný konkrétnym prijímateľom tejto sociálnej služby,  z objemu poskytovaných výkonov v hodinách.

K bodu 104 (§ 77 ods. 2 a 3 )

Novo sa ustanovuje spôsob určenia výšky finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby, a to vzhľadom na novú právnu úpravu spolufinancovania vybraných druhov sociálnych služieb zo strany štátu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR, a to poskytovaním finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 71 ods. 6, poskytovaním finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach krízovej intervencie  podľa § 71 ods. 7 , poskytovaním finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 78a a poskytovaním finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v nocľahárni podľa § 78aa. 

Navrhovaná právna úprava finančného príspevku na prevádzku vychádza z uplatňovanej zásady spolufinancovania neverejných poskytovateľov sociálnych služieb poskytovaním finančného príspevku na prevádzku odvodeného od nákladovosti prevádzkovania porovnateľného druhu, formy a kapacity v rámci svojej územnej pôsobnosti verejnými poskytovateľmi tejto sociálnej služby.
 
Navrhovaný spôsob určenia výšky finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby vychádza z účelu nového systému spolufinancovania sociálnych služieb v zariadeniach podmienených odkázanosťou, a to v konečnom dôsledku  diferenciácie  finančnej podpory poskytovanej z verejných prostriedkov (zo štátneho rozpočtu spolu s finančnými prostriedkami z rozpočtu obce, resp. z rozpočtu vyššieho územného celku) na spolufinancovanie sociálnej služby podľa štruktúry prijímateľov sociálnej služby z hľadiska stupňa ich odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe. Inými slovami povedané poskytovateľ sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou toho istého druhu s vyššou mierou odkázanosti prijímateľov tejto sociálnej služby na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe (klientela s vyššími stupňami odkázanosti a tým mierou závislosti na pomoci inej osoby) by mal získať  v konečnom dôsledku z verejných prostriedkov (poskytnutím finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 78a zákona  a poskytnutím finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby podľa § 77 zákona) vyššiu finančnú podporu  v prepočte na prijímateľa tejto sociálnej služby (za predpokladu spolufinancovania všetkých prevádzkovaných miest zo štátneho rozpočtu  poskytnutím finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou a všetkých prijímateľov sociálnej služby z rozpočtu obce alebo rozpočtu vyššieho územného celku poskytnutím finančného príspevku na prevádzku). Výška finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou zo štátneho rozpočtu je diferencovaná podľa štruktúry prijímateľov sociálnej služby z hľadiska stupňa ich odkázanosti u konkrétneho poskytovateľa sociálnej služby, a teda vo výške tohto finančného príspevku sa prejaví aj zvýšená nákladovosť poskytovanej pomoci a podpory klientom, tento finančný príspevok však nie je viazaný na konkrétneho prijímateľa sociálnej služby. Relevantným v tomto smere u konkrétneho neverejného poskytovateľa sociálnej služby z hľadiska úrovne jeho spolufinancovania z verejných prostriedkov  je reálne dosahovaný nižší alebo reálne  dosahovaný vyšší stupeň odkázanosti na pomoc inej osoby v jeho konkrétnych podmienkach než je priemerný stupeň odkázanosti dosahovaný pri porovnateľnej sociálnej službe  v pôsobnosti verejných poskytovateľov premietnutý  v konečnom dôsledku do príjmu z poskytnutého finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou zo štátneho rozpočtu. 

Východiskom pre určenie výšky finančného príspevku na prevádzku sú priemerné bežné výdavky na poskytovanie  porovnateľného  druhu sociálnej služby,  jej formy a kapacity v rámci pôsobnosti obce alebo vyššieho územného celku (v rozsahu ich  zákonom ustanovenej pôsobnosti pri poskytovaní tohto finančného príspevku) dosahované verejnými poskytovateľmi tejto sociálnej služby za prechádzajúci rozpočtový rok v prepočte na jednotku výkonu, ktorou je podľa druhu sociálnej služby napr.  prijímateľ sociálnej služby, hodina opatrovateľskej služby, počet kilometrov prepravnej služby.  Od týchto priemerných bežných výdavkov sa odpočítajú podľa druhu sociálnej služby príjmy, ktoré slúžia na základe právneho základu na spolufinancovanie sociálnej služby, a to príjmy  z finančných príspevkov poskytovaných z verejných prostriedkov za predchádzajúci rozpočtový rok v prepočte na jednotku výkonu a priemerné skutočne dosiahnuté príjmy z platenia úhrad za túto sociálnu službu (ide o príjem bez evidovaných pohľadávok nezaplatenej úhrady alebo časti nezaplatenej úhrady) poskytovanú v pôsobnosti obce alebo vyššieho územného celku (v rozsahu ich  zákonom ustanovenej pôsobnosti pri poskytovaní tohto finančného príspevku) dosahované verejnými poskytovateľmi tejto sociálnej služby za prechádzajúci rozpočtový rok v prepočte na jednotku výkonu.

Pri poskytovaní finančného príspevku na prevádzku na poskytovanie domácej opatrovateľskej služby je  relevantným príjem konkrétneho neverejného poskytovateľa sociálnej služby, ktorý žiada o poskytnutie tohto finančného príspevku, ktorý má z poskytnutého finančného príspevku pri odkázanosti fyzickej osoby na pomoc inej fyzickej osoby pri úkonoch sebaobsluhy podľa § 76 na príslušný rok. Dôvodom tohto prístupu je právna skutočnosť že, táto sociálna služba nie je spolufinancovaná poskytovaním finančného príspevku zo strany štátu  prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR a  že spôsob určenia výšky  finančného príspevku  pri odkázanosti fyzickej osoby na pomoc inej fyzickej osoby pri úkonoch sebaobsluhy podľa § 76  je realizovaný vo väzbe na prijímateľa tejto sociálnej služby. 
 
Ak ide o poskytovanie sociálnych služieb v zariadeniach podmienených odkázanosťou na regionálnej úrovni (zariadenia podporovaného bývania, špecializované zariadenia, domovy sociálnych služieb, rehabilitačné strediská pri finančnej podpore poskytovania týchto druhov sociálnych služieb je príslušným orgánom na poskytovanie finančného príspevku na prevádzku vyšší územný celok, ktorému štát prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR  neposkytuje finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou. Vyšší územný celok teda  nemá porovnateľnú základňu v dosahovaných príjmoch vo vlastnej pôsobnosti z tohto finančného príspevku poskytovaného zo strany štátu, na posúdenie nákladovosti poskytovania sociálnej služby z hľadiska štruktúry prijímateľov sociálnej služby podľa stupňa ich odkázanosti v pôsobnosti verejných poskytovateľov vo svojom územnom obvode. Preto navrhovaná právna úprava § 77 ods. 2 písm. b) predpokladá  za relevantný na účely určenia výšky finančného príspevku v týchto prípadoch priemerný príjem neverejných poskytovateľov sociálnej služby z poskytnutého finančného príspevku  na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 78a na túto sociálnu službu za predchádzajúci rozpočtový rok v prepočte na prijímateľa sociálnej služby. Na tieto účely tieto priemerné príjmy zisťuje a zverejňuje Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR podľa územných obvodov jednotlivých vyšších územných celkov (§ 77 ods. 4 ). 

Vo výške finančného príspevku na prevádzku je obsiahnuté, z hľadiska zohľadňovania priemerných skutočne dosiahnutých príjmov z platenia úhrad za túto sociálnu službu dosahovaných v pôsobnosti verejných poskytovateľov porovnateľného druhu sociálnej služby, aj rozložené riziko nedosahovania príjmu z platenia úhrady za sociálnu službu v dôsledku uplatňovanej právnej ochrany zostatku z príjmu po zaplatení úhrady za sociálnu službu. Na  elimináciu tohto rizika  sú teda vytvorené právne podmienky tak, aby bolo  aj neverejným poskytovateľom sociálnych služieb uhrádzané z verejných prostriedkov.

Na účely určenia výšky finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby sa ustanovuje spôsob zisťovania priemerných bežných výdavkov, priemerných príjmov z poskytnutého finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 71 ods. 6 a priemerných skutočne dosiahnutých príjmov z platenia úhrady za sociálnu službu poskytovanú v pôsobnosti obce a vyššieho územného celku. Navrhovaná právna úprava spôsobu zisťovania relevantných východísk na určenie výšky finančného príspevku na prevádzku vychádza z uplatňovanej zásady spolufinancovania neverejných poskytovateľov sociálnych služieb poskytovaním finančného príspevku na prevádzku odvodeného od nákladovosti prevádzkovania  sociálnej služby porovnateľného  druhu, formy a kapacity v rámci svojej územnej pôsobnosti verejnými poskytovateľmi tejto sociálnej služby. Zároveň právna úprava ustanovuje spôsob a lehotu zverejňovania týchto údajov v záujme ich dostupnosti a transparentnosti. Navrhovaná právna úprava na rozdiel od doterajšej právnej úpravy ustanovuje aj povinnosť zverejnenia priemerných bežných výdavkov na poskytovanie sociálnej služby príslušného druhu, formy a kapacity v pôsobnosti obce a vyššieho územného celku za predchádzajúci rozpočtový rok v prepočte na jednotku výkonu najneskôr do konca februára príslušného rozpočtového roka a  aj v štruktúre nákladových položiek podľa § 72 ods. 5 do konca apríla príslušného rozpočtového roka.

K bodu 105  (§ 77 ods. 4)

Navrhovaná právna úprava na účely určenia výšky finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby podľa § 77 ods. 2  písm. b)  ustanovuje spôsob zisťovania a zverejňovania priemerného príjmu neverejných poskytovateľov sociálnej služby z poskytnutého finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 78a podľa jednotlivých druhov sociálnych služieb a formy sociálnej služby, v prepočte na prijímateľa sociálnej služby a podľa územných obvodov jednotlivých vyšších územných celkov za predchádzajúci rozpočtový rok. 

K bodu 106 (§ 77 ods. 7 a 8 )

Ustanovuje sa spôsob určenia príjmu neverejného poskytovateľa sociálnej služby z poskytnutého finančného príspevku pri odkázanosti fyzickej osoby na pomoc inej fyzickej osoby pri úkonoch sebaobsluhy podľa § 76 na účely určenia výšky finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby podľa § 77 ods. 2 písm. c).

Na účely určenia výšky finančného príspevku na prevádzku sa ustanovuje spôsob zisťovania priemerných bežných výdavkov  a priemerných skutočne dosiahnutých príjmov, ak neverejný poskytovateľ sociálnej služby, ktorý žiada o poskytnutie finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby, poskytuje (alebo začne poskytovať) sociálnu službu, ktorú obec alebo vyšší územný celok v predchádzajúcom rozpočtovom roku neposkytovali vo vlastnej pôsobnosti verejnými poskytovateľmi tejto sociálnej služby. Navrhovaná úprava vychádza z požiadavky zabezpečenia účelnosti, hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti vynakladaných verejných prostriedkov na spolufinancovanie sociálnych služieb neverejnými poskytovateľmi týchto sociálnych služieb. Doterajšia právna úprava § 77 ods. 7 zákona, podľa ktorej sa vychádzalo  zo skutočných (predpokladaných) bežných výdavkov neverejného poskytovateľa sociálnej služby a skutočne dosiahnutých (predpokladaných) príjmov neverejného poskytovateľa sociálnej služby z platenia úhrad za túto sociálnu službu, neumožňovala totiž účinným spôsobom preukazovať v jednotlivých prípadoch  účelnosť, hospodárnosť, efektívnosť a účinnosť vynakladaných verejných prostriedkov. V navrhovanej právnej úprave sa preto aj v týchto prípadoch   uplatňuje možnosť  spolufinancovania neverejných poskytovateľov sociálnych služieb poskytovaním finančného príspevku na prevádzku odvodeného od nákladovosti prevádzkovania sociálnej služby  porovnateľného  druhu, formy a kapacity verejnými poskytovateľmi tejto sociálnej služby. 

Ak je v postavení poskytovateľa finančného príspevku na prevádzku  obec, relevantnými sú preto  priemerné bežné výdavky  a priemerné skutočne dosiahnuté príjmy za túto sociálnu službu poskytovanú v pôsobnosti inej obce v územnom obvode príslušného vyššieho územného celku, v ktorom sa obec nachádza (ide o rešpektovanie porovnateľnosti nákladovosti vzhľadom na úroveň cien  výrobkov, tovarov a služieb v tom istom územnom obvode  regiónu). Ako východisko určenia výšky finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby možno alternatívne použiť aj priemerné bežné výdavky  a priemerné skutočne dosiahnuté príjmy za túto sociálnu službu poskytovanú inými neverejnými poskytovateľmi sociálnej služby s finančnou podporou podľa § 76, 77 alebo   78a v územnom obvode príslušnej obce za predchádzajúci rozpočtový rok. Ako ďalšie možné východisko určenia výšky finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby  možno použiť skutočné bežné výdavky  a skutočne dosiahnuté príjmy  neverejného poskytovateľa sociálnej služby za túto sociálnu službu za predchádzajúci rozpočtový rok, resp. ak neverejný poskytovateľ sociálnej služby neposkytoval túto sociálnu službu v predchádzajúcom rozpočtovom roku, relevantnými budú jeho predpokladané bežné výdavky a predpokladané príjmy na príslušný rozpočtový rok. 

Ak je v postavení poskytovateľa finančného príspevku na prevádzku  vyšší územný celok, relevantnými môžu byť priemerné bežné výdavky  a priemerné skutočne dosiahnuté príjmy za túto sociálnu službu poskytovanú v pôsobnosti iného vyššieho územného celku, ktorého územný obvod je susediaci s jeho územným obvodom (ide o rešpektovanie porovnateľnosti nákladovosti vzhľadom na úroveň cien  výrobkov, tovarov a služieb v priamo priľahlom  regióne). Ako východisko určenia výšky finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby možno alternatívne použiť aj priemerné bežné výdavky a priemerné skutočne dosiahnuté príjmy za túto sociálnu službu poskytovanú inými neverejnými poskytovateľmi sociálnej služby s finančnou podporou podľa § 76, 77alebo 78a v územnom obvode  príslušného vyššieho územného celku za predchádzajúci rozpočtový rok.  Ako ďalšie možné východisko určenia výšky finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby  možno použiť skutočné bežné výdavky  a skutočne dosiahnuté príjmy  neverejného poskytovateľa sociálnej služby za túto sociálnu službu za predchádzajúci rozpočtový rok, resp. ak neverejný poskytovateľ sociálnej služby neposkytoval túto sociálnu službu v predchádzajúcom rozpočtovom roku, relevantnými budú jeho predpokladané bežné výdavky a predpokladané príjmy na príslušný rozpočtový rok. Voľba konkrétneho východiska určenia výšky finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby, ak neverejný poskytovateľ sociálnej služby, ktorý žiada o poskytnutie finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby, poskytuje (alebo začne poskytovať) sociálnu službu, ktorú obec alebo vyšší územný celok v predchádzajúcom rozpočtovom roku neposkytovali vo vlastnej pôsobnosti verejnými poskytovateľmi tejto sociálnej služby, bude vecou rozhodnutia konkrétnej obce alebo vyššieho územného celku pri rešpektovaní  požiadavky zabezpečenia účelnosti, hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti vynakladaných verejných prostriedkov na spolufinancovanie sociálnych služieb neverejnými poskytovateľmi týchto sociálnych služieb.

K bodu 107 (§ 78a)
Ustanovujú sa právne podmienky určenia sumy finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach pre fyzické osoby, ktoré sú odkázané na pomoc inej fyzickej osoby a pre fyzické osoby, ktoré dovŕšili dôchodkový vek (ďalej len „finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou“) zo strany Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR  neverejnému poskytovateľovi sociálnej služby, ktorý neposkytuje sociálnu službu s cieľom dosiahnuť zisk a ktorý poskytuje sociálnu službu v zariadení sociálnych služieb, ktorým je  zariadenie podporovaného bývania, zariadenie pre seniorov, zariadenie opatrovateľskej služby, rehabilitačné stredisko, domov sociálnych služieb, špecializované zariadenia a denný stacionár. Úprava právnych  vzťahov súvisiacich s poskytovaním finančného príspevku podľa § 78a zákona účinného do 31. decembra 2017 je predmetom prechodného ustanovenia. 

Spolufinancovanie sociálnych služieb  prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR  je podľa doterajšej právnej úpravy diferencované  len podľa druhu sociálnej služby a je viazané na počet miest podľa  stavu registra poskytovateľov sociálnych služieb (vo výške finančného príspevku sa nerozlišuje o akú formu poskytovanej sociálnej služby ide - či ide o sociálnu službu poskytovanú celoročnou pobytovou formou, týždennou pobytovou formou alebo či ide o ambulantnú sociálnu službu, vo výške finančného príspevku sa nerozlišuje cieľová skupina fyzických osôb, ktorým je poskytovaná sociálna služba z hľadiska stupňa odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe.

Neverejných poskytovateľov  sociálnych služieb  na regionálnej úrovni ani vyššie územné celky na zabezpečenie sociálnych služieb na regionálnej úrovni štát prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR  nespolufinancuje.

Navrhovaná právna úprava výšky  finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou:

Spôsob určenia a výška finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou sú ustanovené na rovnakom základe pre verejných poskytovateľov sociálnej služby v týchto zariadeniach sociálnych služieb na miestnej (lokálnej) úrovni aj pre neverejných poskytovateľov sociálnej služby v týchto zariadeniach sociálnych služieb, a to priamym  odkazom v ustanovení § 71 ods. 6 na  právnu úpravu § 78a ods. 2 až  8.  

Sociálne služby v zariadeniach sociálnych služieb pre fyzické osoby, ktoré sú odkázané na pomoc inej fyzickej osoby pri sebaobsluhe  sú sociálne služby dlhodobej starostlivosti, ktoré dosahujú  najvyššiu úroveň prevádzkových nákladov na ich poskytovanie. Prijímatelia sociálnych služieb s vyššou mierou odkázanosti na pomoc inej fyzickej osoby pri sebaobsluhe si vyžadujú na zabezpečenie svojich potrieb špecifický časový a vecný rozsah poskytovanej osobnej pomoci a podpory oproti prijímateľom sociálnych služieb s nízkou mierou odkázanosti na pomoc  inej fyzickej osoby pri sebaobsluhe, resp. bez tejto odkázanosti. O odkázanosti na sociálnu službu v zariadení podporovaného bývania, v zariadení pre seniorov, v zariadení opatrovateľskej služby, v rehabilitačnom stredisku, v domove sociálnych služieb, v špecializovanom zariadení a v dennom stacionári rozhoduje v správnom konaní  na základe zákonom o sociálnych službách ustanovenej pôsobnosti obec a vyšší územný celok (§ 80 písm. c), § 81 písm. b) zákona). Miera odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe je určená  priznaným stupňom odkázanosti na pomoc inej fyzickej osoby pri sebaobsluhe, a to  na základe záverov zdravotnej posudkovej činnosti  a sociálnej posudkovej činnosti, premietnutých do posudku o odkázanosti na sociálnu službu (§ 51 zákona), ktorý je podkladom na vydanie rozhodnutia o odkázanosti na sociálnu službu (§ 92 ods. 9 zákona).  

Forma poskytovanej sociálnej služby, má tiež vplyv na výšku prevádzkových nákladov poskytovanej sociálnej služby, nakoľko má priamu väzbu s časom poskytovania sociálnej služby, najmä  so súvisiacimi nárokmi na diferencovaný rozsah personálneho zabezpečenia poskytovania sociálnej služby. 

V záujme zabezpečenia dlhodobej udržateľnosti poskytovania sociálnych služieb v zariadeniach sociálnych služieb  pre fyzické osoby, ktoré sú odkázané na pomoc inej fyzickej osoby pri sebaobsluhe a ich dostupnosti, pri rešpektovaní princípu subsidiarity, a účelnosti a adresnosti poskytovanej finančnej podpory, je potrebné podporiť spolufinancovanie týchto sociálnych služieb aj z prostriedkov štátneho rozpočtu v rámci celospoločensky organizovanej solidarity daňových poplatníkov, a to novo zohľadňujúc  štruktúru prijímateľov sociálnej služby z hľadiska stupňa ich odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe a formu poskytovanej sociálnej služby (zohľadňujúc, či ide o celoročnú a týždennú pobytovú sociálnu službu (§ 13 ods. 5 zákona) alebo ambulantnú formu sociálnej služby (§ 13 ods. 2 zákona).
 
Podpora spolufinancovania sociálnych služieb v zariadeniach sociálnych služieb  pre fyzické osoby, ktoré sú odkázané na pomoc inej fyzickej osoby pri sebaobsluhe z prostriedkov štátneho rozpočtu, a to  novo pre všetkých verejných poskytovateľov týchto služieb na lokálnej úrovni a  neverejných poskytovateľov týchto sociálnych služieb na lokálnej úrovni  i regionálnej úrovni, nemá za cieľ znižovať doposiaľ vynakladané finančné prostriedky z rozpočtov obcí a vyšších územných celkov na oblasť sociálnych služieb, a to z dôvodu spolufinancovania sociálnych služieb zo štátneho rozpočtu. Zámerom nového systému financovania sociálnych služieb totiž nie je znižovať výdavky z rozpočtov obcí a vyšších územných celkov na sociálne služby, ale
1.	zabezpečiť udržateľnosť a dostupnosť sociálnych služieb vzhľadom na zvyšujúci sa oprávnený  dopyt po sociálnych službách a zvyšovanie nákladovosti poskytovaných sociálnych služieb,
2.	vytvoriť manipulačný priestor v rozpočtoch obcí a v rozpočtoch vyšších územných celkov na
a)	poskytovanie a zabezpečovanie ďalších druhov sociálnych služieb vo verejnom záujme v rámci ich pôsobnosti a
b)	podporu procesu deinštitucionalizácie sociálnych služieb rozvojom sociálnych služieb komunitného charakteru.  

Nosné princípy:
•	Dlhodobá udržateľnosť vzhľadom na starnutie populácie a z toho vyplývajúce dôsledky na nárast počtu fyzických osôb odkázaných na pomoc inej fyzickej osoby pri sebaobsluhe
•	Čo najmenší negatívny vplyv na prijímateľov sociálnych služieb
•	Neznižovať z dôvodu spolufinancovania sociálnych služieb zo štátneho rozpočtu doposiaľ vynakladané finančné prostriedky z rozpočtov obcí a vyšších územných celkov na oblasť sociálnych služieb.
•	Adresnosť a transparentnosť
•	Rovný prístup k jednotlivým poskytovateľom
•	Efektívnosť - najvýhodnejší vzájomný pomer medzi použitými verejnými financiami a dosiahnutými výsledkami
•	Účelnosť - vzťah medzi určeným účelom použitia verejných financií a skutočným účelom ich použitia

Právnymi prostriedkami na realizáciu zámeru sú najmä: 
•	za splnenia ustanovených podmienok garantované spolufinancovanie z viacerých zdrojov;  pokiaľ ide o sociálnu službu v zariadeniach,  ktoré  poskytujú sociálnu službu fyzickým osobám odkázaným na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe, spolufinancovanie z prostriedkov štátneho rozpočtu s priamou väzbou na štruktúru prijímateľov danej sociálnej služby podľa  stupňa  odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe a formu sociálnej služby, ktoré determinujú nákladovosť poskytovanej sociálnej služby,
•	ustanovenie účelového určenia poskytnutého finančného príspevku zo štátneho rozpočtu  na spolufinancovanie sociálnej služby fyzickým osobám  odkázaným na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe, na spolufinancovanie miezd a ostatných osobných nákladov zamestnancov poskytovateľa sociálnej služby, čím sa zabezpečí posilnenie účelu tohto príspevku a zabezpečí  zvýšená  preskúmateľnosť účelovosti jeho čerpania, a to  pri súvisiacej podpore zamestnanosti a zamestnateľnosti v sociálnych službách („hodnota za peniaze“),
•	za splnenia ustanovených podmienok garantovaná adresná spoluúčasť prostriedkov štátneho rozpočtu na spolufinancovaní  ekonomicky oprávnených nákladov sociálnej služby podľa štruktúry prijímateľov sociálnej služby a formy poskytovanej sociálnej služby  realizovaná na rovnakom základe pre verejných  poskytovateľov sociálnych služieb na lokálnej úrovni aj neverejných poskytovateľov sociálnej služby  na lokálnej úrovni aj na regionálnej úrovni,
•	zachovanie reálnej úrovne spolufinancovania sociálnych služieb fyzickým osobám  odkázaným na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe zo štátneho rozpočtu  určením sumy tohto príspevku vo väzbe na minimálnu mzdu, čím je garantovaný valorizačný mechanizmus úpravy výšky tohto finančného príspevku vo väzbe na medziročný  vývoj minimálnej mzdy, 
•	uplatňovanie princípu subsidiarity vo vzťahu k financovaniu sociálnych služieb v pôsobnosti obcí a vyššieho územného celku k pokrytiu potrieb obyvateľov v území. 

Účelom poskytnutia finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou zo štátneho rozpočtu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR je spolufinancovanie ekonomicky oprávnených nákladov poskytovateľa sociálnej služby  na mzdy a platy najviac vo výške, ktorá zodpovedá výške platu podľa osobitného predpisu a poistné na verejné zdravotné poistenie, poistné na sociálne poistenie a povinné príspevky na starobné dôchodkové sporenie platené zamestnávateľom v rozsahu týchto miezd a platov v konkrétnom zariadení sociálnych služieb. Spolufinancovať ekonomicky oprávnené náklady poskytovateľa sociálnej služby  na mzdy a platy a súvisiace odvody možno len ak tieto náklady vznikajú v súvislosti, v rozsahu ustanovenom týmto zákonom pre príslušný poskytovaný druh sociálnej služby v tomto zariadení, povinne poskytovanými alebo  vykonávanými odbornými činnosťami, obslužnými činnosťami a ďalšími činnosťami alebo zabezpečovaním vykonávania týchto činností alebo utváraním podmienok na ich vykonávanie a na činnosti podľa § 61 ods. 9 zákona. Finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou bude teda účelovo určený na pokrytie časti nákladov na mzdy a odvody vybraných  zamestnancov poskytovateľa sociálnej služby v konkrétnom zariadení. 

Finančný príspevok poskytnutý ministerstvom je účelovo viazaný na mzdu a odvody zamestnancov poskytovateľa sociálnej služby v rozsahu ekonomicky oprávnených nákladov  na tieto nákladové položky. Tieto vychádzajú  v zásade z právnej úpravy § 72 ods. 5 písm. a) a b) zákona a v konkrétnom prípade sú to takto vymedzené náklady poskytovateľa sociálnej služby na činnosti uvedené v § 16 až 18 zákona, ktoré pre poskytovaný druh sociálnej služby v zariadení, pre ktoré je finančný príspevok určený, je tento poskytovateľ povinný vykonávať, zabezpečovať ich vykonávanie alebo utvárať podmienky na ich vykonávanie a na činnosti podľa § 61 ods. 9 zákona. Rozsah vykonávaných činností v rámci poskytovanej sociálnej služby je teda zákonom jednoznačne ustanovený  a ide o priame vykonávanie týchto činností, riadenie vykonávania týchto činností a aj súvisiace pracovné  činnosti, ktoré vytvárajú podmienky na riadne vykonávanie týchto hlavných činností poskytovateľa sociálnych služieb, napr. činnosti  so zabezpečením administratívy (napr. účtovníctvo), a to len  v rozsahu, ktorý je primeraný rozsahu, povahe a charakteru vykonávaných hlavných (odborných, obslužných a ďalších) činností v rámci poskytovaného druhu sociálnej služby v príslušnom zariadení.  Len vo väzbe na takto ustanovený rozsah činností  je možné vymedziť  okruh zamestnancov poskytovateľa sociálnej služby (odborných zamestnancov, obslužných zamestnancov a riadiacich zamestnancov), pre ktorých je finančný príspevok účelovo určený na spolufinancovanie   ekonomicky oprávnených nákladov  na ich  mzdy a odvody. Zamestnanec poskytovateľa sociálnych služieb sa z hľadiska vykonávaných pracovných činností určí  v nadväznosti na zákon č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a v súlade s Nariadením vlády č. 341/2004 Z. z., ktorým sa ustanovujú katalógy pracovných činností pri výkone práce vo verejnom záujme.

Výška finančného príspevku je pre jednotlivé  stupne odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe stanovená ako násobok zo sumy minimálnej mzdy platnej v roku, ktorý predchádza rozpočtovému roku, na ktorý je tento finančný príspevok určený, čím sa zabezpečuje jeho medziročná valorizácia; výška finančného príspevku však nepredstavuje pokrytie reálnej nákladovosti poskytovania osobnej starostlivosti. Odvodzovanie výšky finančného príspevku od výšky minimálnej mzdy vychádza z účelového určenia jeho použitia (spolufinancovanie EON na mzdy a odvody zamestnancov).

Výška finančného príspevku pri poskytovaní ambulantnej sociálnej služby pri jednotlivých stupňoch odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe vychádza z 50 % výšky  finančného príspevku určeného pri príslušnom stupni odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe  pre pobytovú sociálnu službu, a to vzhľadom na diferenciáciu nákladovosti prevádzkovania týchto foriem sociálnej služby. 

Finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou predstavuje spolufinancovanie poskytovania sociálnej služby konkrétnym poskytovateľom sociálnej služby v konkrétnom zariadení sociálnych služieb a nie je viazané na konkrétneho prijímateľa sociálnej služby v tomto zariadení s konkrétnym priznaným  stupňom jeho odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe. V spôsobe určenia tohto finančného príspevku navrhovaná právna úprava vytvára právne podmienky na to, aby suma poskytnutého finančného príspevku v čo možno najväčšej miere odrážala reálnu štruktúru prijímateľov sociálnej služby v konkrétnom zariadení sociálnych služieb za určité obdobie, vrátane predpokladaného vývoja tejto štruktúry. Len takto koncipovanou právnou úpravou sa môže docieliť zámer diferenciácie úrovne spolufinancovania konkrétnych poskytovateľov sociálnych služieb v konkrétnych zariadeniach sociálnych služieb podľa konkrétnych podmienok náročnosti (nákladovosti) poskytovania sociálnej služby danej štruktúrou prijímateľov poskytovanej sociálnej služby z hľadiska stupňa ich vecnej i časovej odkázanosti na osobnú pomoc a podporu.

Suma finančného príspevku sa určí pre konkrétneho poskytovateľa sociálnej služby v konkrétnom zariadení podľa formy sociálnej služby, štruktúry prijímateľov sociálnej služby z hľadiska stupňa ich odkázanosti na pomoc  inej osoby pri sebaobsluhe a počtu miest v zariadení zapísaného v registri poskytovateľov sociálnych služieb. Z hľadiska štruktúry prijímateľov sociálnej služby podľa stupňa  ich odkázanosti na miestach podľa stavu registra  relevantným na účely určenia sumy finančného príspevku bude zistený skutkový stav v konkrétnom zariadení, pre ktoré bude finančný príspevok určený,  ku dňu podania  písomnej žiadosti ministerstvu o poskytnutie tohto finančného príspevku podľa § 78b ods. 1 a 2. Na zmeny v štruktúre  prijímateľov sociálnej služby po dni podania tejto písomnej žiadosti , resp. v priebehu rozpočtového roku sa nebude prihliadať. Skutkový stav štruktúry prijímateľov sociálnej služby podľa stupňa  ich odkázanosti na miestach podľa stavu registra ku dňu podania  písomnej žiadosti ministerstvu o poskytnutie tohto finančného príspevku, v súlade s navrhovanou právnou úpravou sa bude zisťovať takto:
1.	analýzou reálnej štruktúry prijímateľov sociálnej služby podľa stupňa  ich odkázanosti na miestach na ktorých poskytovateľ poskytuje sociálnu službu na základe uzatvorenej písomnej zmluvy o poskytovaní sociálnej služby s dohodnutým časom poskytovania tejto sociálnej služby najmenej tri mesiace; tento minimálny dohodnutý  čas poskytovania sociálnej služby sa nebude vzťahovať na sociálnu službu poskytovanú v rehabilitačnom stredisku a zariadení opatrovateľskej služby (vzhľadom na povahu a charakter poskytovaných služieb -ide spravidla o služby dlhodobej starostlivosti, a v záujme zabránenia účelovému konaniu poskytovateľa sociálnej služby, ide o primeranú požiadavku z hľadiska požadovanej minimálnej dĺžky zmluvného vzťahu - ktorá vychádza priamo zo znenia zmluvy platnej, účinnej a reálne vykonávanej ku dňu podania písomnej žiadosti podľa § 78b ods. 1,  teda uzatvorenej  do dňa podania písomnej žiadosti podľa § 78b ods. 1),
2.	analýzou reálnej štruktúry prijímateľov sociálnej služby podľa stupňa  ich odkázanosti na miestach na ktorých sa poskytovala sociálna služba v období dvanástich mesiacov pred podaním písomnej žiadosti podľa § 78b ods. 1 na základe uzatvorenej písomnej zmluvy o poskytovaní sociálnej služby v tomto období s najdlhším dohodnutým časom poskytovania tejto sociálnej služby, ktorý nesmie byť kratším ako tri mesiace, ak nie sú miestami podľa prvého bodu ; tento minimálny dohodnutý  čas poskytovania sociálnej služby sa nebude vzťahovať na sociálnu službu poskytovanú v rehabilitačnom stredisku a zariadení opatrovateľskej služby (analyzuje sa v záujme objektívnosti obdobie dvanástich mesiacov, čím sa zreálňujú konkrétne podmienky konkrétneho poskytovateľa sociálnej služby i uplynutím času),
3.	fikciou, že prijímatelia sociálnej služby na miestach , ktoré nie sú miestami podľa prvého až tretieho bodu,  najviac v počte miest v zariadení podľa stavu registra po odpočítaní miest podľa prvého a druhého bodu, sú prijímatelia s najnižším stupňom odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe, ktorý je ustanovený týmto zákonom pre vznik odkázanosti na príslušný druh sociálnej služby v zariadení (právna úprava zabezpečuje aktivizáciu prijímateľa k získaniu klientely a jeho motiváciu k  súvisiacemu proklientskému správaniu).

Navrhovaná právna úprava osobitne upravuje spôsob zisťovania štruktúry prijímateľov sociálnej služby z hľadiska stupňa ich odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe pri poskytovaní ambulantnej sociálnej služby. Dôvodom takto koncipovanej úpravy je skutočnosť, že ambulantná sociálna služba sa poskytuje najmenej v rozsahu ôsmich  hodín ambulantnej prevádzky počas pracovného dňa podľa § 13 ods. 2 štvrtej vety zákona, avšak menší rozsah poskytovania tejto sociálnej služby možno dohodnúť v zmluve o poskytovaní sociálnej služby na návrh prijímateľa sociálnej služby. Z hľadiska skutkového stavu, môže byť  teda miesto v zariadení sociálnych služieb s poskytovaním ambulantnej formy tejto sociálnej služby zdielané aj viacerými prijímateľmi sociálnej služby s diferencovaným časom poskytovania tejto sociálnej služby, napr. dvaja prijímatelia počas dňa, každý v rozsahu štyroch hodín, pričom každý z týchto prijímateľov môže mať priznaný iný stupeň odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe. Štruktúra prijímateľov ambulantnej sociálnej služby v zariadení, z hľadiska stupňa ich odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe sa preto neposudzuje vo väzbe na konkrétne miesto, ale na základe podielu dohodnutého času poskytovania tejto sociálnej služby, s prijímateľmi jednotlivých im priznaných stupňov odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe, na celkovom prevádzkovom čase  poskytovanej sociálnej služby všetkým týmto prijímateľom.

Skutkový stav štruktúry prijímateľov sociálnej služby podľa stupňa  ich odkázanosti na miestach podľa stavu registra ku dňu podania  písomnej žiadosti ministerstvu o poskytnutie tohto finančného príspevku pri viazanosti vyššie uvedenou právnou úpravou, bude zisťovať  a preukazovať žiadateľ o poskytnutie tohto  finančného príspevku a bude obsahom podanej písomnej žiadosti o poskytnutie tohto finančného príspevku.

Právne podmienky poskytovania finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou so súvisiacim procedurálnym postupom sú upravené v § 78b, 78c a 78d.

Navrhovaná právna úprava vytvára právne podmienky aj na možnosť poskytnutia  finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou neverejnému poskytovateľovi tejto sociálnej služby na príslušný rozpočtový rok  z rozpočtu obce alebo rozpočtu vyššieho územného celku, ak tento finančný príspevok neverejnému poskytovateľovi sociálnej služby neposkytlo ministerstvo, a to na základe písomnej žiadosti neverejného poskytovateľa, vo výške podľa prílohy č. 6 a na základe uzatvorenej písomnej zmluvy (§ 78a ods. 9).

K bodu 108 (§ 78aa)

Za účelom garancie práva na zabezpečenie základných životných podmienok poskytnutím prístrešia zo štátneho rozpočtu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR sa upravuje poskytovanie finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v nocľahárni  neverejnému poskytovateľovi sociálnej služby, ktorý neposkytuje túto sociálnu službu s cieľom dosiahnuť zisk. Úprava právnych  vzťahov súvisiacich s poskytovaním finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v nocľahárni podľa § 78a zákona účinného do 31. decembra 2017 je predmetom prechodného ustanovenia. 

Účelom  poskytnutia finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v nocľahárni  je spolufinancovanie bežných výdavkov v rozsahu ekonomicky oprávnených nákladov uvedených v § 72 ods. 5 na odborné činnosti, obslužné činnosti a ďalšie činnosti   v rozsahu ustanovenom § 25 tohto zákona pre  nocľaháreň . Výška finančného príspevku je stanovená vo výške 120 eur na jedno miesto v zariadení na mesiac (1 440 eur na jedno miesto v zariadení na rozpočtový rok) a podľa počtu miest v zariadení zapísaného v registri. 

Navrhovaná právna úprava vytvára právne podmienky aj na možnosť poskytnutia  finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v nocľahárni neverejnému poskytovateľovi tejto sociálnej služby na príslušný rozpočtový rok  z rozpočtu obce, ak tento finančný príspevok neverejnému poskytovateľovi sociálnej služby neposkytlo ministerstvo, a to na základe písomnej žiadosti neverejného poskytovateľa. V tomto prípade zákon ustanovuje len minimálnu výšku finančného príspevku na jedno miesto a vytvára tým právne podmienky na prípadné  zvýšenie  finančného príspevku vzhľadom na konkrétne podmienky nákladovosti služby v územnom obvode obce. 

Právne podmienky poskytovania finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v nocľahárni  so súvisiacim procedurálnym postupom sú upravené v § 78b, 78c a 78d.

K bodom 109 a 110 (§ 78b)

Z hľadiska legislatívnej techniky  najmä požiadavky systematického  začlenenia vecného obsahu ustanovení sa novo ustanovuje štvrtá hlava pod spoločným označením upravujúcim procedurálne postupy  poskytovania finančnej podpory z rozpočtu ministerstva obciam a neverejným poskytovateľom vybraných druhov sociálnych služieb.    Finančné  príspevky na spolufinancovanie sociálnych služieb poskytované zo štátneho rozpočtu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR (finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 71 ods. 6, finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach krízovej intervencie podľa § 71 ods. 7, finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 78a a finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v nocľahárni podľa § 78aa) sa poskytujú na príslušný rozpočtový rok na základe písomnej žiadosti, ktorej vzor je obsahom prílohovej časti zákona. Navrhovaná právna úprava ustanovuje aj požadované prílohy k žiadosti, ktoré zabezpečujú preukázateľnosť plnenia právnych podmienok na poskytnutie príslušných finančných príspevkov vrátane preukázateľnosti plnenia účelu poskytovania týchto finančných príspevkov.

Ako jedna z právnych podmienok poskytnutia finančných príspevkov zo štátneho rozpočtu, z rozpočtovej kapitoly ministerstva na spolufinancovanie sociálnych služieb a ich štvrťročného vyplácania sa ustanovuje skutočnosť, že poskytovateľ sociálnej služby nemá evidované daňové nedoplatky, nedoplatky na poistnom na verejné zdravotné poistenie, nedoplatky na poistnom na sociálne poistenie a nedoplatky na povinných príspevkoch na starobné dôchodkové sporenie. Za evidované daňové nedoplatky sa považujú nedoplatky evidované  daňovým úradom (nedoplatok na dani z príjmov, prípadne DPH ) a obcou (nedoplatok z miestnej dane). 
Navrhovaná úprava vychádza z úrovne spolufinancovania sociálnych služieb poskytovaním finančných príspevkov zo štátneho rozpočtu, z  rozpočtovej kapitoly ministerstva  a zámeru prispieť takto koncipovanou právnou úpravou aj k zlepšeniu úrovne odmeňovania zamestnancov v sociálnych službách. Na rozdiel od doterajšieho právneho stavu, podľa ktorého sa skúmali a preukazovali z hľadiska podmienok nároku na poskytovanie finančných príspevkov na spolufinancovanie obcí a neverejných poskytovateľov vybraných druhov sociálnych služieb len nedoplatky, ktoré sa vymáhajú výkonom rozhodnutia, ide o sprísnenie právnej úpravy V záujme prispôsobenia sa prevádzkových pomerov žiadateľov o poskytnutie finančných príspevkov na spolufinancovanie sociálnych služieb novej právnej úprave (nevyhnutná úhrada dlžných súm na daniach, poistnom a povinných príspevkoch na starobné dôchodkové sporenie)  je v prechodných ustanoveniach zabezpečené poskytovanie finančných príspevkov zo štátneho rozpočtu na spolufinancovanie sociálnych služieb na rozpočtový rok 2018 len so skúmaním a preukazovaním neexistencie nedoplatkov, ktoré sa vymáhajú výkonom rozhodnutia.

K bodu 111 (§ 78c  , § 78d, § 78e)

Ustanovenie zabezpečuje vedenie evidencie žiadosti o poskytnutie finančných príspevkov podľa §78b ods.1 v poradí podľa dňa riadneho doručenia žiadosti za ktoré sa považuje kvalifikované a preukázané doručenie žiadostí priamo ministerstvu. V záujme odstránenia interpretačných problémov sa explicitne ustanovuje považovať za deň doručenia žiadosti deň jej odovzdania na pošte. 

V súlade s princípom transparentnosti sa explicitne ustanovuje procesný postup ministerstva pri posudzovaní žiadosti o poskytnutie finančného príspevku podľa § 71 ods. 6 a 7, § 78a a 78aa a schvaľovania poskytovania tohto finančného príspevku. Ide o špecifickú úpravu súvisiaceho konania (nejde podľa § 91 ods. 1 o viazanosť všeobecným predpisom o správnom konaní), ktorá zabezpečuje predvídateľnosť postupu ministerstva pri posudzovaní žiadostí o poskytnutie finančného príspevku a schvaľovaní jeho poskytnutia, čím je zabezpečený  princíp právnej istoty pre žiadateľov o poskytnutie tohto finančného príspevku. Zároveň právna úprava umožňuje žiadateľovi, ktorému na základe písomného oznámenia ministerstva nebol poskytnutý finančný príspevok, pre nesplnenie podmienok ustanovených týmto zákonom pre poskytnutie tohto finančného príspevku, podať ministerstvu  podnet na preskúmanie tohto rozhodnutia.

Navrhovaná právna úprava ustanovuje procedurálnu postupnosť pri rozhodovaní Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR  o poskytnutí finančného príspevku uvedeného v § 78b ods. 1 zákona (finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 71 ods. 6, finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach krízovej intervencie podľa § 71 ods. 7, finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 78a a finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v nocľahárni podľa § 78aa) žiadateľom o poskytnutie tohto finančného príspevku. Navrhovaná úprava je koncipovaná tak, že zohľadňuje poskytovanie sociálnych služieb a ich zabezpečovanie, ako výkon samosprávnej pôsobnosti obce a vyššieho územného celku, vrátane ich zodpovednosti za napĺňanie potrieb rozvoja jednotlivých druhov sociálnych služieb v území, a to primerane oprávneným potrebám obyvateľov. V tomto smere ide o relevanciu písomného vyjadrenia príslušnej obce alebo príslušného vyššieho územného celku v rozsahu ich pôsobnosti o súlade predloženej žiadosti konkrétneho žiadateľa o poskytnutie finančného príspevku s komunitným plánom sociálnych služieb príslušnej obce alebo koncepciou rozvoja sociálnych služieb príslušného vyššieho územného celku. Obec a vyšší územný celok sú v súlade s doplnením pôsobnostných ustanovení  povinné vydávať v rozsahu ich pôsobnosti poskytovateľom sociálnych služieb na ich žiadosť bezplatne písomné vyjadrenie o súlade predloženej žiadosti o poskytnutie finančného príspevku podľa § 78b ods.1 s komunitným plánom sociálnych služieb alebo s koncepciou rozvoja sociálnych služieb vyššieho územného celku. Zároveň sú obec a vyšší územný celok zaviazaní posudzovať tento súlad na základe vopred určených a zverejnených kritérií pri dodržaní princípov rovnakého zaobchádzania nediskriminácie, transparentnosti, proporcionality, hospodárnosti a efektívnosti . 

Spolufinancovanie sociálnych služieb zo štátneho rozpočtu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR (finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 71 ods. 6, finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach krízovej intervencie podľa § 71 ods. 7, finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 78a a finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v nocľahárni podľa § 78aa) bude limitované účelovo vyčlenenými finančnými prostriedkami na tento účel v rozpočtovej kapitole Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR na príslušný rozpočtový rok. Vyčlenená suma týchto finančných prostriedkov bude garantovať spolufinancovanie siete poskytovateľov sociálnych služieb príslušného druhu a garantovať medziročnú valorizáciu výšky poskytnutých finančných príspevkov vo väzbe na valorizáciu minimálnej mzdy. 

Vzhľadom na previazanosť spolufinancovania poskytovateľov sociálnych služieb, poskytnutím finančného príspevku  zo štátneho rozpočtu z rozpočtovej kapitoly ministerstva, so spôsobom určenia regulovanej sumy úhrady za sociálnu službu (§ 72 ods. 2 a 3) navrhovaná právna úprava vytvára právne podmienky na kontinuitu spolufinancovania  doterajších poskytovateľov sociálnych služieb už podporovaných zo štátnych prostriedkov, a to u poskytovateľov sociálnych služieb v zariadeniach podmienených odkázanosťou  s prioritou spolufinancovania poskytovateľov týchto sociálnych služieb s celoročnou  a týždennou pobytovou sociálnou službou pred ambulantnou sociálnou službou. 

V nasledujúcom poradí sú doposiaľ zo štátnych prostriedkov nespolufinancovaní poskytovatelia sociálnych služieb v zariadeniach podmienených odkázanosťou s ambulantnou sociálnou službou pri dodržaní právnej podmienky nepresiahnutia regulovanej siete prevádzkovateľov sociálnej služby v zariadeniach sociálnych služieb podmienených odkázanosťou (všetkých druhov týchto zariadení) s ambulantnou sociálnou službou v územnom obvode obce, v ktorej sa táto sociálna služba poskytuje alebo bude poskytovať- celkový počet miest vo všetkých zariadeniach s ambulantnou sociálnou službou pre cieľovú skupinu osôb odkázaných na pomoc inej fyzickej osoby pri sebaobsluhe prevádzkovaných v územnom obvode obce (spolu za všetky druhy zariadení sociálnych služieb s ambulantnou sociálnou službou), v ktorej sa táto sociálna služba poskytuje alebo bude poskytovať nesmie presiahnuť k ustanovenému termínu   0, 4 % z celkového počtu obyvateľov obce. 

V následnom poradí po týchto žiadateľoch sú doposiaľ zo štátnych prostriedkov nespolufinancovaní poskytovatelia sociálnych služieb v zariadeniach podmienených odkázanosťou s týždennou a celoročnou  pobytovou sociálnou službou pri dodržaní právnej podmienky nepresiahnutia regulovanej siete prevádzkovateľov sociálnej služby v zariadeniach sociálnych služieb podmienených odkázanosťou (všetkých druhov týchto zariadení)  s  týždennou a celoročnou pobytovou  sociálnou službou v územnom obvode príslušného vyššieho územného celku, v ktorom sa táto sociálna služba poskytuje alebo bude poskytovať - celkový počet miest vo všetkých zariadeniach s týždennou a celoročnou pobytovou sociálnou službou prevádzkovaných v územnom obvode  vyššieho územného celku (spolu za všetky druhy zariadení sociálnych služieb pre cieľovú skupinu osôb odkázaných na pomoc inej fyzickej osoby pri sebaobsluhe), v ktorých  sa táto sociálna služba poskytuje alebo bude poskytovať nesmie  k ustanovenému termínu  presiahnuť 0, 9 % z celkového počtu obyvateľov tohto vyššieho územného celku. 

V ďalšom poradí sú žiadatelia - doposiaľ zo štátnych prostriedkov nespolufinancovaní poskytovatelia sociálnej služby v zariadeniach krízovej intervencie. 

V poslednom poradí sú žiadatelia - doposiaľ zo štátnych prostriedkov nespolufinancovaní poskytovatelia sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou, a to aj ak prekročia podmienku limitu normatívu vybavenosti ambulantnou sociálnou službou a pobytovou sociálnou službou v územnom obvode ustanovenú v písmene f) prvom a druhom bode.

V § 78e sa ustanovujú účastníci zmluvy a náležitosti písomnej zmluvy o poskytnutí finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 71 ods. 6, finančného príspevku  na poskytovanie sociálnej služby v zariadení krízovej intervencie podľa § 71 ods. 7, finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 78a a finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v nocľahárni podľa § 78aa. V záujme účelnosti, hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti použitia verejných prostriedkov na spolufinancovanie sociálnych služieb právna úprava obsahuje ako špeciálna právna úprava ustanovenia o účele poskytnutia finančného príspevku, spôsobe vyplácania finančného príspevku,  podmienkach nároku na finančný príspevok a úpravu súvisiacich práv a povinností účastníkov zmluvy, ktorou sú viazaní účastníci písomnej zmluvy o poskytnutí finančného príspevku pri uzatváraní tejto zmluvy; na  túto zmluvu sa bude vzťahovať aj  všeobecná právna úprava § 51 zákona č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník v znení neskorších predpisov a táto zmluva  bude uzatváraná  aj v zmysle zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových  pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.

Ako jedna z právnych podmienok poskytnutia finančných príspevkov zo štátneho rozpočtu, z rozpočtovej kapitoly ministerstva na spolufinancovanie sociálnych služieb a ich štvrťročného vyplácania sa ustanovuje skutočnosť, že poskytovateľ sociálnej služby nemá evidované daňové nedoplatky, nedoplatky na poistnom na verejné zdravotné poistenie, nedoplatky na poistnom na sociálne poistenie a nedoplatky na povinných príspevkoch na starobné dôchodkové sporenie. Navrhovaná úprava vychádza z úrovne spolufinancovania sociálnych služieb poskytovaním finančných príspevkov zo štátneho rozpočtu, z  rozpočtovej kapitoly ministerstva  a zámeru prispieť takto koncipovanou právnou úpravou aj k zlepšeniu úrovne odmeňovania zamestnancov v sociálnych službách. Na rozdiel od doterajšieho právneho stavu, podľa ktorého sa skúmali a preukazovali z hľadiska podmienok nároku na poskytovanie finančných príspevkov na spolufinancovanie obcí a neverejných poskytovateľov vybraných druhov sociálnych služieb len nedoplatky, ktoré sa vymáhajú výkonom rozhodnutia, ide o sprísnenie právnej úpravy V záujme prispôsobenia sa prevádzkových pomerov žiadateľov o poskytnutie finančných príspevkov na spolufinancovanie sociálnych služieb novej právnej úprave (nevyhnutná úhrada dlžných súm na daniach, poistnom a povinných príspevkoch na starobné dôchodkové sporenie)  je v prechodných ustanoveniach zabezpečené poskytovanie finančných príspevkov zo štátneho rozpočtu na spolufinancovanie sociálnych služieb na rozpočtový rok 2018 len so skúmaním a preukazovaním neexistencie nedoplatkov, ktoré sa vymáhajú výkonom rozhodnutia.

K bodu 112 (§ 79 ods. 1 písm. g)) 

Precizuje sa pôsobnosť Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR ako príslušného  správneho orgánu  v konaniach, ktoré súvisia s pôsobnosťou ministerstva vykonávať dohľad nad poskytovaním sociálnych služieb (§ 79 ods. 1 písm. d) , § 98 až 102 zákona). Uloženie pokuty za nesplnenie opatrení na odstránenie zistených nedostatkov pri výkone dohľadu nad poskytovaním sociálnych služieb (§ 99 ods. 1), uloženie tejto pokuty opakovane (§ 99 ods. 3), uloženie pokuty za vykonávanie činností, ktoré majú charakter odborných činností, obslužných činností alebo ďalších činností podľa § 16 až 18 alebo súboru týchto činností za odplatu bez zápisu do registra poskytovateľov sociálnych služieb a zákazu  pokračovania v týchto činnostiach rozhodnutím o zastavení týchto činností (§ 99 ods. 5) a uloženie poriadkovej pokuty za neumožnenie výkonu dohľadu nad poskytovaním sociálnych služieb alebo marenie výkonu tohto dohľadu (§ 99 ods. 6) je realizované v režime správneho konania  a ministerstvo je príslušným správnym orgánom v tomto rozhodovaní, čo je potrebné premietnuť aj explicitne v pôsobnostnom ustanovení.

K bodu 113 (§ 79 ods. 1 písm. k))

V súlade s § 98 ods. 5 doterajšej právnej úpravy na plnenie úloh súvisiacich s výkonom dohľadu nad poskytovaním sociálnych služieb môže ministerstvo zriaďovať a zrušovať detašované pracoviská mimo svojho sídla a určovať územný obvod ich pôsobnosti. Toto oprávnenie sa premieta i do pôsobnostných ustanovení zákona s doplnením právnej formy detašovaných pracovísk ( organizačné zložky ministerstva bez právnej subjektivity). Zároveň sa novo vytvára právna možnosť zriaďovania a zrušovania detašovaných pracovísk ministerstva aj na plnenie úloh súvisiacich s hodnotením podmienok kvality poskytovanej sociálnej služby (§ 79 ods. 1 písm. e). Pôsobnosť hodnotenia podmienok kvality poskytovanej sociálnej služby začne ministerstvo vykonávať s účinnosťou od 1. januára 2018 (§ 110d zákona). Vzhľadom na počet poskytovateľov sociálnych služieb, ktoré podliehajú výkonu tejto pôsobnosti ministerstva a ich územné rozloženie je ustanovenie právnej možnosti zriaďovania a zrušovania detašovaných pracovísk ministerstva na výkon tejto pôsobnosti s možnosťou využitia priestorových možností aj v rámci siete úradov práce, sociálnych vecí a rodiny v súlade s požiadavkou účelnosti, hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti vynakladaných štátnych prostriedkov.

K bodu 114 (§ 79 ods. 6)

Vzhľadom na novú úpravu spolufinancovania vybraných druhov sociálnych služieb zo štátneho rozpočtu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR sa novo upravuje pôsobnostné ustanovenie. V rámci finančnej podpory obce a neverejného poskytovateľa sociálnej služby ide o pôsobnosť ministerstva na základe zmluvy poskytovať finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 71 ods. 6, finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach krízovej intervencie podľa § 71 ods. 7, finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 78a a finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v nocľahárni podľa § 78aa. V záujme transparentnosti poskytovania finančného príspevku podľa § 71 ods. 6 a 7, § 78a a 78aa je v rámci pôsobnosti ministerstva pri finančnej podpore obce a neverejného poskytovateľa sociálnej služby novo obsiahnutá aj pôsobnosť zverejňovať na svojom webovom sídle zoznam osôb, ktorým bol poskytnutý tento finančný príspevok a jeho sumu pre jednotlivé zariadenia, pre ktoré je tento finančný príspevok určený, ako aj zoznam osôb, ktorým nebol tento finančný príspevok poskytnutý s uvedením dôvodu jeho neposkytnutia.

K bodu 115 (§ 79 ods. 7)

Novo sa ustanovuje pôsobnosť ministerstva zhromažďovať vo vlastnom informačnom systéme údaje na poskytovanie finančného príspevku na spolufinancovanie sociálnych služieb zo štátneho rozpočtu v rámci rozpočtovej kapitoly ministerstva (finančný príspevok podľa § 71 ods. 6 a 7, § 78a a 78aa).

K bodu 116 (§ 80 písm. c) štvrtému bodu)

Ide o legislatívno-technickú úpravu vzhľadom na zmeny v označení odsekov v § 73.

K bodu 117 (§ 80 písm. e) siedmy bod)

Do pôsobnosti obce sa novo ustanovuje pôsobnosť poskytnúť alebo zabezpečiť poskytovanie terénnej sociálnej služby krízovej intervencie. S touto pôsobnosťou súvisí aj novoustanovená pôsobnosť obce podľa § 75 ods. 1 písm. b). Novo sa ustanovuje terénna sociálna služba krízovej intervencie do druhov sociálnych služieb, na spolufinancovanie ktorých je povinná obec poskytovať finančný príspevok na prevádzku poskytovanej sociálnej služby neverejnému poskytovateľovi sociálnej služby, ktorý neposkytuje túto sociálnu službu s cieľom dosiahnutia zisku, ak o poskytovanie tejto sociálnej služby obec požiadala konkrétneho neverejného poskytovateľa tejto  sociálnej služby.  Dôvodom navrhovanej úpravy je vytvorenie právnych podmienok na finančnú podporu neverejných poskytovateľov sociálnej služby, ktorá je z hľadiska svojho účelu a cieľovej skupiny, ktorej je určená jedným so základných prvotných foriem pomoci a podpory fyzickým osobám a komunitám v nepriaznivej sociálnej situácií . Jej obsahom sú činnosti zamerané na vyhľadávanie fyzických osôb rôznych cieľových skupín (ktorí nemajú zabezpečené nevyhnutné podmienky na uspokojovanie základných životných potrieb, závislých od návykových látok alebo návykových škodlivých činností, vystavených ohrozeniu správaním iných fyzických osôb alebo obetí tohto násilia, zotrvávajúcich v priestorovo segregovanej lokalite s prítomnosťou koncentrovanej a generačne reprodukovanej chudoby, ale i fyzických osôb  s ťažkým zdravotným postihnutím). Poskytovanie terénnej sociálnej služby krízovej intervencie účinne  zabraňuje  prehlbovaniu sociálneho vylúčenia celých komunít aj závažnému ohrozeniu verejného zdravia v súvislosti so šírením krvou a pohlavne prenosných infekcií, ak ide o takto špecificky vymedzenú cieľovú skupinu . Eliminuje tým  následné niekoľkonásobne vyššie náklady na verejné zdroje v prípade následkov tohto nevyhovujúceho stavu v podobe vzniku a šírenia  epidémií.  V rámci terénnej sociálnej služby krízovej intervencie aj o poskytovanie odborných činností, obslužných činností a ďalších činností zameraných najmä na vykonávanie preventívnej aktivity, poskytovanie sociálneho poradenstva, sociálnej rehabilitácie, pomoc pri uplatnení práv a právom chránených záujmov a utváranie podmienok na výdaj stravy alebo výdaj potravín, a to v rozsahu potrebnom podľa špecifík jednotlivých cieľových skupín

K bodu 118 (§ 80 písm. i))

Vypustenie zriaďovateľskej, zakladateľskej a kontrolnej pôsobnosti obce  k nízkoprahovej sociálnej službe pre deti a rodinu s ambulantnou sociálnou službou vychádza z úpravy v ustanovení § 12 písm. a) druhého a tretieho bodu doterajšej právnej úpravy a  § 28 zákona, kde z hľadiska druhu sociálnej služby nie je nízkoprahová sociálna služba pre deti a rodinu kvalifikovaná ako poskytovanie sociálnej služby krízovej intervencie v zariadení sociálnych služieb. Pôsobnosť poskytnúť alebo zabezpečiť poskytovanie nízkoprahovej sociálnej služby pre deti a rodinu je obsiahnutá v § 80 písm. e) druhom bode.

K bodu 119 (§ 80 písm. k))

Úprava premieta do pôsobnostného ustanovenia úpravu § 78a ods. 9 písm. a)  a § 78aa ods. 6. Navrhovaná právna úprava § 78a ods. 9 písm. a) vytvára právne podmienky aj na možnosť poskytnutia finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou neverejnému poskytovateľovi tejto sociálnej služby na príslušný rozpočtový rok  z rozpočtu obce, ak tento finančný príspevok neverejnému poskytovateľovi sociálnej služby neposkytlo ministerstvo, a to na základe písomnej žiadosti neverejného poskytovateľa , vo výške podľa prílohy č. 6 a na základe uzatvorenej písomnej zmluvy. Navrhovaná právna úprava § 78aa ods. 6 vytvára právne podmienky aj na možnosť poskytnutia  finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v nocľahárni neverejnému poskytovateľovi tejto sociálnej služby na príslušný rozpočtový rok z rozpočtu obce, ak tento finančný príspevok neverejnému poskytovateľovi sociálnej služby neposkytlo ministerstvo, a to na základe písomnej žiadosti neverejného poskytovateľa , za podmienok uvedených v  § 78aa ods. 1 až 5.

K bodu 120  (§ 80 písm. m))

Ide o legislatívno-technickú úpravu vzhľadom na zmeny v § 75.

K bodu 121 (§ 80 písm. n)) 

Ide o legislatívno-technickú úpravu vzhľadom na zmeny v § 75.

K bodu 122 (§ 80 písm. v) 

Do pôsobnosti obce sa novo ustanovuje vydávanie písomných vyjadrení o súlade predloženej žiadosti o poskytnutie finančných príspevkov zo štátneho rozpočtu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR  podľa §78b ods. 1 s komunitným plánom sociálnych služieb obce. Ide o jednu z podmienok poskytnutia týchto finančných príspevkov. Osvedčuje sa tým verejný záujem na poskytovaní sociálnych služieb konkrétnym poskytovateľom sociálnych služieb v územnom obvode obce. Výber konkrétnych poskytovateľov sociálnych služieb, ktorí budú predstavovať konkrétnu sieť poskytovateľov podporovaných z verejných prostriedkov v územnom obvode obce bude ustanovený transparentným postupom. V rámci samosprávnej pôsobnosti si obec ustanoví vopred kritéria posudzovania súladu a tieto kritéria zverejní pričom musí dodržať  princípy princíp rovnakého zaobchádzania, princíp nediskriminácie, princíp transparentnosti, princíp proporcionality, princíp hospodárnosti a efektívnosti. Vzhľadom na mechanizmus tvorby a prerokúvania komunitného plánu sociálnych služieb v rámci ktorého sa predpokladá jeho vypracúvanie v spolupráci s poskytovateľmi sociálnych služieb v územnom obvode a prijímateľmi sociálnych služieb spolu s predlžením návrhu komunitného plánu na verejnú diskusiu (§ 83 zákona), ako i obsahovú náplň tohto komunitného plánu je vytvorené právne prostredie pre náležitý výkon tejto pôsobnosti. Nakoľko ide o výkon samosprávnej pôsobnosti obce v tejto oblasti, predpokladá sa, že záverom posúdenia súladu predloženej žiadosti o poskytnutie finančného príspevku s komunitným plánom sociálnych služieb bude Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR  viazané a prípadnej nápravy sa bude môcť neúspešný žiadateľ domáhať na obci.    

K bodu  123 (§ 81 písm. b) štvrtému bodu) 

Ide o legislatívno-technickú úpravu, ktorá súvisí so zmenou označenia odsekov v § 75.

K bodu 124 (§ 81 písm. h) prvému bodu)

Vypustenie pôsobnosti vyššieho územného celku uzatvárať zmluvu o poskytovaní finančného príspevku pri odkázanosti fyzickej osoby na pomoc inej fyzickej osoby pri úkonoch sebaobsluhy súvisí s novou právnou úpravou spolufinancovania neverejných poskytovateľov sociálnej služby zo štátneho rozpočtu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR poskytovaním finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 78a. Tento finančný príspevok zo štátneho rozpočtu nahrádza spolufinancovanie sociálnych služieb poskytovaných neverejnými poskytovateľmi v rozsahu finančného príspevku pri odkázanosti fyzickej osoby na pomoc inej fyzickej osoby pri úkonoch sebaobsluhy podľa § 76 doterajšej právnej úpravy poskytovaného z rozpočtu  príslušného vyššieho územného celku.

K bodu 125 (§ 81 písm. h) druhému bodu)

Ide o legislatívno-technickú úpravu vzhľadom na zmeny v označení odsekov v § 71.

K bodu 126 (§ 81 písm. k))

Ide o legislatívno-technickú úpravu vzhľadom na zmeny v označení odsekov v § 71.

K bodu 127 (§ 81 písm. l))

Zmena súvisí s vypustením § 75 ods. 4, ktorým sa z právnej úpravy  vypustila povinnosť vyššieho územného celku poskytovať za ustanovených podmienok neverejnému poskytovateľovi sociálnej služby v zariadení podporovaného bývania, rehabilitačnom stredisku, domove sociálnych služieb a špecializovanom zariadení finančný príspevok pri odkázanosti fyzickej osoby na pomoc inej fyzickej osoby pri úkonoch sebaobsluhy. Dôvodom je nová právna úprava spolufinancovania  poskytovania sociálnej služby neverejnými poskytovateľmi  v zariadeniach podmienených odkázanosťou, ktorými sú aj tieto druhy zariadení sociálnych služieb, zo strany štátu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR v § 78a návrhu a súvisiaca právna úprava spôsobu určenia finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby v § 77.

K bodu 128 (§ 81 písm. m)) 

Ide o legislatívno-technickú úpravu vzhľadom na zmenu v označení odsekov v § 75.

K bodu 129 (§ 81 písm. n)

Ide o legislatívno-technickú úpravu vzhľadom na zmenu v označení odsekov v § 75.

K bodu 130 (§ 81 písm. o))

Úprava premieta do pôsobnostného ustanovenia úpravu § 78a ods. 9 písm. b). Navrhovaná právna úprava § 78a ods. 9 písm. b) vytvára právne podmienky aj na možnosť poskytnutia  finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou neverejnému poskytovateľovi tejto sociálnej služby na príslušný rozpočtový rok z rozpočtu vyššieho územného celku, ak tento finančný príspevok neverejnému poskytovateľovi sociálnej služby neposkytlo Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR  vôbec alebo v potrebnom rozsahu, a tento príspevok neverejnému poskytovateľovi sociálnej služby na tento rozpočtový rok neposkytla ani obec podľa § 78a ods. 9 písm. a), a to na základe písomnej žiadosti neverejného poskytovateľa, vo výške podľa prílohy č. 6 a na základe uzatvorenej písomnej zmluvy. 

K bodu  131 (§ 81 písm. s))

Ide o legislatívno-technickú úpravu. Zmena je vykonaná v súlade s úpravou kontrolnej činnosti vo veciach sociálnych služieb v § 100 ods. 1 kde sa doterajšie označenie „kontrola úrovne poskytovania sociálnej služby“ nahrádza označením „kontrola plnenia podmienok na zápis do registra počas poskytovania sociálnej služby“, ktorá sa premietla i do pôsobnostného ustanovenia § 81 písm. s). 

K bodu 132 (§ 81 písm. v))

Ide o legislatívno-technickú úpravu.

K bodu 133 (§ 81 písm. zb)) 

Do pôsobnosti vyššieho územného celku sa novo ustanovuje vydávanie písomných vyjadrení o súlade predloženej žiadosti o poskytnutie finančných príspevkov zo štátneho rozpočtu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR  podľa § 78b ods. 1 s koncepciou rozvoja sociálnych služieb vyššieho územného celku. Ide o jednu z podmienok poskytnutia týchto finančných príspevkov. Osvedčuje sa tým verejný záujem na poskytovaní sociálnych služieb konkrétnym poskytovateľom sociálnych služieb v územnom obvode vyššieho územného celku. Výber konkrétnych poskytovateľov sociálnych služieb ktorí budú predstavovať konkrétnu sieť poskytovateľov podporovaných z verejných prostriedkov v územnom obvode vyššieho územného celku bude ustanovený transparentným postupom. V rámci samosprávnej pôsobnosti si vyššieho územného celku ustanoví vopred kritéria posudzovania súladu a tieto kritéria zverejní pričom musí dodržať princíp rovnakého zaobchádzania, princíp nediskriminácie, princíp transparentnosti, princíp proporcionality, princíp hospodárnosti a efektívnosti. Vzhľadom na mechanizmus tvorby a prerokúvania koncepcie rozvoja sociálnych služieb v rámci ktorého sa predpokladá jej vypracúvanie v spolupráci s poskytovateľmi sociálnych služieb v územnom obvode a prijímateľmi sociálnych služieb spolu s predlžením návrhu koncepcie rozvoja sociálnych služieb na verejnú diskusiu (§ 83 zákona), ako i obsahovú náplň tejto koncepcie rozvoja sociálnych služieb je vytvorené právne prostredie pre náležitý výkon tejto pôsobnosti. Nakoľko ide o výkon samosprávnej pôsobnosti vyššieho územného celku v tejto oblasti, predpokladá sa, že záverom posúdenia súladu predloženej žiadosti o poskytnutie finančného príspevku s koncepciou rozvoja sociálnych služieb bude Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR  viazané a prípadnej nápravy sa bude môcť neúspešný žiadateľ domáhať na vyššom územného celku.

K bodu 134 (§ 82 ods. 3)

V záujme odstránenia problémov interpretačnej praxe sa upresňuje vymedzenie komunitnej rehabilitáciče v oblasti poskytovania sociálnych služieb. Ide o zabezpečenie spolupráce dotknutých subjektov (každého z týchto subjektov v rozsahu ich pôsobnosti, oprávnení a možností  v prospech konkrétnej fyzickej osoby v nepriaznivej sociálnej situácií, resp. riešenia miestnych sociálnych problémov jednotlivcov i komunít  na účel predchádzania vzniku alebo predchádzania zhoršenia nepriaznivých sociálnych situácií a riešenia miestnych sociálnych problémov.

K bodu 135 (§ 83 ods. 2)

Ustanovuje sa lehota na predloženie obecným zastupiteľstvom  schváleného komunitného plánu sociálnych služieb príslušnému vyššiemu územnému celku, v ktorého územnom obvode sa nachádza obec, a to v záujme previazanosti ustanovenia so znením § 83 ods. 3. V súlade s § 83 ods. 3 vyšší územný celok vypracúva a zastupiteľstvom samosprávneho kraja  schvaľuje koncepciu rozvoja sociálnych služieb na základe národných priorít rozvoja sociálnych služieb a komunitných plánov sociálnych služieb obcí vo svojom územnom obvode. To znamená, že jedným z východiskových podkladov na tvorbu koncepcie rozvoja sociálnych služieb sú komunitné plány sociálnych služieb obcí tak, aby koncepcia rozvoja sociálnych služieb mohla reagovať na obcami nepokrytú potrebu rozvoja a udržateľnosti poskytovania  sociálnych služieb obyvateľom v územnom obvode vyššieho územného celku, ktorí sú zároveň obyvateľmi obcí v územnom obvode tohto vyššieho územného celku. Ide o rešpektovanie princípu subsidiarity pri uspokojovaní potrieb obyvateľov pri poskytovaní sociálnych služieb  ( obyvateľ obce je zároveň obyvateľom vyššieho územného celku).

K bodu 136 (§ 83 ods. 4)

V záujme rešpektovania povahy a účelu národných priorít rozvoja sociálnych služieb a súvisiaceho  vzájomného vzťahu medzi týmito národnými prioritami,  komunitným plánom sociálnych služieb a koncepciou rozvoja sociálnych služieb sa novo ustanovuje lehota na schválenie koncepcie rozvoja sociálnych služieb  od zverejnenia národných priorít rozvoja sociálnych služieb (komunitný plán z nich vychádza - § 83 ods. 2) a na schválenie koncepcie rozvoja sociálnych služieb od zverejnenia národných priorít rozvoja sociálnych služieb. Touto právnou úpravou nie je dotknuté oprávnenie obce a vyššieho územného celku v období na ktoré sú vymedzené národné priority rozvoja sociálnych služieb priebežne aktualizovať komunitný plán sociálnych služieb a koncepciu rozvoja sociálnych služieb (§ 83 ods. 5 písm. g) zákona). Komunitný plán vyššiemu územnému celku je spolu s národnými prioritami podkladom na vypracovanie koncepcie rozvoja sociálnych služieb (§ 83 ods. 3). 

K bodu 137 (§ 83 ods. 5)

Novo sa ustanovujú demonštratívnym spôsobom podstatné obsahové náležitosti komunitného plánu sociálnych služieb a koncepcie rozvoja sociálnych služieb, a to vzhľadom na ich previazanosť s právnymi podmienkami na finančnú podporu poskytovateľov sociálnych služieb z verejných prostriedkov (§ 75 ods. 9 a 10 § 78b ods. 2 písm. c) a d)). Zásadná požiadavka je určitosť a konkretizácia východísk  (analýzy) a špecifikácia a konkretizácia cieľov rozvoja sociálnych služieb (vrátane ich vecnej a časovej špecifikácie), ich merateľnosť, sledovateľnosť, ale aj  dosiahnuteľnosť a  prijateľnosť, vzhľadom ku zdrojom.

K bodu 138 (§ 83 ods. 6)

V záujme určitosti sa vymedzuje, čo sa považuje za finančné podmienky, ktoré vytvára  obec a vyšší územný celok na realizáciu komunitného plánu sociálnych služieb alebo koncepcie rozvoja sociálnych služieb. Tieto finančné podmienky sú  súčasťou obsahových  náležitostí komunitného plánu sociálnych služieb a koncepcie rozvoja sociálnych služieb v časti  časového plánu realizácie vymedzených cieľov a priorít. Ide o finančné podmienky v rámci rozpočtu obce a rozpočtu vyššieho územného celku vo vzťahu k verejným poskytovateľom sociálnych služieb i neverejným poskytovateľom sociálnych služieb podľa jednotlivých druhov sociálnych služieb a foriem sociálnych služieb.

K bodu 139 (§ 83 ods. 8 až 10)

V nadväznosti na pôsobnosť obce a vyššieho územného celku vydávať v rozsahu svojej pôsobnosti písomné vyjadrenie o súlade predloženej žiadosti o poskytnutie finančného príspevku podľa §78b ods. 1 s komunitným plánom sociálnych služieb obce resp. koncepciou rozvoja sociálnych služieb vyššieho územného celku sa explicitne ustanovuje rozsah tejto delenej pôsobnosti obce a vyššieho územného celku vo vzťahu k druhovosti jednotlivých zariadení. Ide o jednu z podmienok poskytnutia týchto finančných príspevkov. Osvedčuje sa tým verejný záujem na poskytovaní sociálnych služieb konkrétnym poskytovateľom sociálnych služieb v územnom obvode obce, resp. vyššieho územného celku. Výber konkrétnych poskytovateľov sociálnych služieb, ktorí budú predstavovať konkrétnu sieť poskytovateľov podporovaných z verejných prostriedkov v územnom obvode obce resp. vyššieho územného celku, bude ustanovený transparentným postupom. V rámci samosprávnej pôsobnosti si obec resp. vyšší územný celok ustanoví vopred kritéria posudzovania súladu a tieto kritéria zverejní pričom musí rešpektovať princíp rovnakého zaobchádzania, princíp nediskriminácie subjektov , princíp transparentnosti, princíp proporcionality, princíp hospodárnosti a princíp  efektívnosti. Vzhľadom na mechanizmus tvorby a prerokúvania komunitného plánu sociálnych služieb resp. koncepcie rozvoja sociálnych služieb v rámci ktorého sa predpokladá jej vypracúvanie v spolupráci s poskytovateľmi sociálnych služieb v územnom obvode a prijímateľmi sociálnych služieb spolu s predložením návrhu komunitného plánu resp. koncepcie rozvoja sociálnych služieb na verejnú diskusiu (§ 83 zákona), ako  obsahovú náplň tohto komunitného plánu sociálnych služieb, resp. koncepcie, je vytvorené právne prostredie pre náležitý výkon tejto pôsobnosti. Nakoľko ide o výkon samosprávnej pôsobnosti obce, resp. vyššieho územného celku, v tejto oblasti, predpokladá sa, že záverom posúdenia súladu predloženej žiadosti o poskytnutie finančného príspevku s komunitným plánom sociálnych služieb, resp. koncepciou rozvoja sociálnych služieb, bude ministerstvo viazané a prípadnej nápravy sa bude môcť neúspešný žiadateľ domáhať na obci, resp. vyššom územného celku.

K bodu 140 (§ 84 ods. 4 písm. b)

Ustanovenie sa precizuje. V  súlade s § 50 ods. 3 zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky spravuje sústavu študijných odborov (nejde o študijné programy zamerané na vymedzené oblasti); z dôvodu nejednoznačnej identifikácií zamerania študijného programu sa taxatívne  vymedzujú študijné odbory. Zároveň sa v prechodnom ustanovení § 110ak, zabezpečuje u fyzických osôb, ktoré ku dňu účinnosti novej právnej úpravy vykonávajú základné sociálne poradenstvo a pomoc pri uplatňovaní práv a právom chránených záujmov a spĺňali kvalifikačný predpoklad potrebný na vykonávanie tejto pracovnej činnosti podľa doterajšej právnej úpravy, považovanie kvalifikačných predpokladov podľa novej právnej úpravy za splnené, a to aj ak po 1. januári 2018 prerušia výkon tejto pracovnej činnosti.

K bodu 141 (§ 84 ods. 4 písm. c))

Ustanovuje sa skrátenie požadovanej praxe pri výkone povolania v oblasti sociálnej práce z doterajších troch rokov na jeden rok, a to na základe poznatkov aplikačnej praxe o neprimeranosti požiadavky najmenej troch rokov praxe pri výkone povolania v oblasti sociálnej práce na účely plnenia kvalifikačných predpokladov potrebných na vykonávanie základného sociálneho poradenstva a pomoci pri uplatňovaní práv a právom chránených osôb u fyzických osôb, ktoré majú vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa, ktoré nie je uvedené v § 84 ods. 4 písm. b) a majú akreditovaný vzdelávací kurz v oblastiach uvedených v § 84 ods. 4 písm. a) a b) v rozsahu najmenej 150 hodín.

K bodu 142 (§ 84 ods. 5 )

Novo sa ustanovujú kvalifikačné predpoklady potrebné na vykonávanie  špecializovaného sociálneho poradenstva v súlade so zákonom č. 219/2014 Z. z. o sociálnej práci a o podmienkach na výkon niektorých odborných činností v oblasti sociálnych vecí a rodiny a o zmene a doplnení niektorých zákonov.  Absolventi, ktorí získali vysokoškolské vzdelanie v študijnom odbore sociálna práca  budú spĺňať kvalifikačné predpoklady na vykonávanie  špecializovaného sociálneho poradenstva, ak získajú jednoročnú prax v priamej práci s cieľovou skupinou. V súlade s § 2 odsek 6 tohto zákona sa sociálna služba vykonáva najmä prostredníctvom sociálnej práce, postupmi zodpovedajúcimi poznatkom spoločenských vied a poznatkom o stave a vývoji poskytovania sociálnych služieb. Zároveň sa v prechodnom ustanovení § 110ak, zabezpečuje u fyzických osôb, ktoré ku dňu účinnosti novej právnej úpravy vykonávajú špecializované sociálne poradenstvo a spĺňali kvalifikačný  predpoklad potrebný na vykonávanie tejto pracovnej činnosti podľa doterajšej právnej úpravy, považovanie kvalifikačných predpokladov podľa novej právnej úpravy za splnené, a to aj ak po 1. januári 2018 prerušia výkon tejto pracovnej činnosti.

K bodu 143 (§ 84 ods. 6)

Vzhľadom na novoustanovené kvalifikačné predpoklady potrebné na vykonávanie  špecializovaného sociálneho poradenstva v súlade so zákonom č. 219/2014 Z. z. o sociálnej práci a o podmienkach na výkon niektorých odborných činností v oblasti sociálnych vecí a rodiny a o zmene a doplnení niektorých zákonov  sa vypúšťa úprava možnosť vykonávania špecializovaného sociálneho poradenstva pre fyzickú osobu s ťažkým zdravotným postihnutím aj fyzickou osobou so stredoškolským vzdelaním príslušného zamerania. Dôvodom tejto úpravy je rešpektovanie špecializovaného sociálneho poradenstva ako odbornej činnosti vo výlučnej pôsobnosti sociálnych pracovníkov. Právna ochrana doterajších poskytovateľov špecializovaného sociálneho poradenstva, ktorí spĺňali podmienku podľa § 84 ods.6 je obsiahnutá v prechodnom ustanovení § 110ak.  

K bodu 144 (§ 84 ods. 7)

V rámci plnenia kvalifikačných predpokladov potrebných na vykonávanie pracovnej činnosti  supervízora v oblasti sociálnych služieb sa novo ustanovuje požiadavka minimálneho časového rozsahu absolvovania odbornej akreditovanej prípravy supervízora v oblasti sociálnej práce alebo poradenskej práce  v rozsahu 240 hodín, a to  popri  splnení  podmienky vysokoškolského vzdelania vo vymedzených študijných programoch. Navrhovaná právna úprava vychádza z potreby precizovania  potrebného vzdelania, a to zosúladením požiadaviek kladených na supervízora aj s inými právnymi úpravami v rámci odvetvovej pôsobnosti ministerstva (zákon č.  305/2005 Z. z. o sociálnoprávnej ochrane detí a o sociálnej kuratele a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č.  219/2014 Z. z. o sociálnej práci a o podmienkach na výkon niektorých odborných činností v oblasti sociálnych vecí a rodiny a o zmene a doplnení niektorých zákonov).	

K bodu 145 (§ 84 ods. 11 a 12)

Ide o legislatívno-technickú úpravu. 

K bodu 146  (§ 84 ods. 18 až 20)

Novo sa ustanovujú kvalifikačné predpoklady na vykonávanie psychologickej starostlivosti, na účely tohto zákona, na vykonávanie liečebno-výchovnej starostlivosti na účely tohto zákona a stimulácie komplexného vývinu dieťaťa so zdravotným postihnutím podľa tohto zákona. Právna úprava súvisí s právnou úpravou § 61 ods. 9, v rámci ktorej sa novo  ustanovuje možnosť poskytovať alebo utvárať podmienky na vykonávanie liečebno-výchovnej starostlivosti, psychologickej starostlivosti a špeciálno-pedagogickej starostlivosti odborníkmi príslušných profesií  zo strany poskytovateľa sociálnej služby v zariadení podporovaného bývania, zariadení pre seniorov, zariadení opatrovateľskej služby, rehabilitačnom stredisku, domove sociálnych služieb a špecializovanom zariadení  a zo strany poskytovateľa služby včasnej intervencie. Ide o činnosti, ktoré tento zákon neupravuje a zvyšujú kvalitu sociálne služby tak, ako to predpokladá § 15 ods. 3 tohto zákona. Právna úprava je navrhovaná aj v previazanosti s úpravami  tzv. personálneho normatívu ustanoveného v § 9 ods. 4 a novým vecným vymedzením služby včasnej intervencie v § 33  a súvisiacej odbornej činnosti v § 23b. 

K bodu 147 (§ 84 ods. 21 písm. e))

Rozširuje sa  odbornosť pre sestry, ktoré sú oprávnené vykonávať posudzovanie odkázanosti fyzickej osoby na pomoc inej fyzickej osoby pri sebaobsluhe  podľa prílohy č. 3 zákona v rámci  zdravotnej posudkovej činnosti, a to vzhľadom na skutočnosť, že sestry s uvedenými špecializáciami sú odborne spôsobilé vykonávať túto posudzovaciu činnosť.

K bodu 148 (§ 86 ods. 1 písm. e))

Na základe skúseností a poznatkov vyplývajúcich z predložených žiadostí a jej príloh, ktoré sú predložené akreditačnej komisii, je potrebná aj konkretizácia cieľovej skupiny, pre ktorú je vzdelávací program určený, ako aj v záujme odstránenia nedostatkov vyplývajúcich z aplikačnej praxe. Ide taktiež o zosúladenie právnej úpravy s ustanovením § 89a ods. 1     písm. c).

K bodu 149 (§ 86 ods. 1 písm. g)

Ustanovenie sa precizuje vzhľadom na poznatky aplikačnej praxe a vymedzenie obsahu vzdelávacieho programu v § 86 ods. 3 (teoretická časť, praktická časť vzdelávacieho programu a možnosť praxe v zariadení). Zároveň sa explicitne ustanovuje povinnosť predloženia kópie dokumentu preukazujúceho existenciu právneho stavu z ktorého vyplýva oprávnenie vykonávania praxe v zariadeniach resp. preukázanie oprávnenosti užívať prevádzkové priestory zariadenia po dobu vykonávania tejto praxe (povolenie vstupu do zariadenia, zmluva o výpožičke priestorov, zmluva o spolupráci).  

K bodu 150  (§ 86 ods. 7)

Vzdelávací program, ktorému má byť udelená akreditácia, musí byť vzdelávacím programom v oblasti sociálnych služieb zameraným na vykonávanie vybraných pracovných činností a na ďalšie vzdelávanie (§ 89a ods. 1 písm. c). Vyžadovanie znalosti zákona o sociálnych službách, všeobecne záväzných právnych predpisov a odborných vedomostí súvisiacich s poskytovaním sociálnych služieb od žiadateľa, resp. zodpovedného zástupcu za vykonávanie vzdelávacieho programu pri posudzovaní odbornej spôsobilosti v konaní o akreditácii vzdelávacieho programu je preto odôvodnené. Ide tiež o zosúladenie s § 88 ods. 4 a legalizáciu doterajšieho postupu pri prerokovávaní žiadostí o udelenie akreditácie vzdelávacích programov, kedy sa u žiadateľa vyžaduje znalosť zákona súvisiaceho s poskytovaním sociálnych služieb, a odborných vedomostí súvisiacich s vykonávaním sociálnej služby. Preukazovanie znalostí a odborných vedomostí sa preukazuje ústnym pohovorom s členmi akreditačnej komisie. Cieľom tejto právnej úpravy je aj zvýšenie kvality zodpovedných zástupcov za vykonávanie vzdelávacích programov.

K bodu 151 (§ 87 ods. 2) 

Ide o novo ustanovenú  oznamovaciu povinnosť subjektu poskytujúceho vzdelávacie programy, a to z dôvodu, že ak subjekt nerealizuje od udelenia akreditácie v ustanovenej lehote dvanástich mesiacov od udelenia akreditácie žiaden vzdelávací program, vystavuje sa riziku, že  akreditácia vzdelávacieho programu bude  odňatá podľa § 90 ods. 7 písm. a). Zároveň legitimita tejto úpravy je daná skutočnosťou, že absolvovanie akreditovaných kurzov je za ustanovených podmienok preukázaním plnenia kvalifikačných predpokladov potrebných na vykonávanie pracovných činností v oblasti sociálnych služieb, a táto novoustanovená povinnosť umožní zo strany Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR kontrolu faktickej realizácie vzdelávacích programov v konkrétnom čase ich realizácie konkrétnym poskytovateľom (zabránenie fiktívnemu vystavovaniu potvrdení o absolvovaní akreditovaného kurzu a posilnenie kvality   a úrovne vzdelávacích programov  umožnením kontrolnej činnosti  v správnom čase ).

K bodu 152 (§ 87 ods. 3 písm. d) 

Ide o legislatívno-technickú úpravu, ktorou je zosúladenie s terminológiu uvedenou v § 86 ods. 3 (obsah vzdelávacieho programu). Vzdelávacie programy sú často krát koncipované tak, že hodiny praktickej časti môžu byť aj súčasťou teoretickej časti. Najmä pri kurze opatrovania je prax chápaná ako tzv. samostatná  časť obsahu vzdelávacieho programu. 

K bodu 153 (§ 88 ods. 1)

Ide o potrebu riešiť vzťah akreditácie a registrácie na odbornú činnosť z hľadiska vzniku oprávnenia vykonávať tieto samostatné odborné činnosti s poukazom na § 65 ods. 1. Zároveň ide o zosúladenie právnej úpravy so zmenou v  § 16 ods. 2. Stimuláciu komplexného vývinu dieťaťa so zdravotným postihnutím, ktorá je odbornou činnosťou, nebude možné vykonávať samostatne, teda ako samostatný druh sociálnej služby, ale len v spojení s ďalšími odbornými činnosťami v rozsahu ustanovenom v § 33 pre službu včasnej intervencie. Počas uplatňovania platnej právnej úpravy nepožiadala do júna 2017 žiadna osoba  Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR o udelenie akreditácie na vykonávanie stimulácie komplexného vývoja dieťaťa so zdravotným postihnutím, ako samostatnej odbornej činnosti. Dôvodom navrhovanej úpravy je aj  obsahové vymedzenie stimulácie komplexného vývinu dieťaťa so zdravotným postihnutím, ktorá môže účinnejším spôsobom kompenzovať dôsledky zdravotného postihnutia dieťaťa a prispieť k sociálnemu začleneniu celej rodiny dieťaťa len  v spojení s ďalšími odbornými činnosťami v rámci služby včasnej intervencie poskytovanej podľa § 33. 

Navrhovanou právnou úpravou sa zároveň zabezpečuje previazanosť znenia s § 65 ods. 1, v súlade s ktorým oprávnenie poskytovať sociálnu službu vzniká odo dňa zápisu do registra poskytovateľov sociálnych služieb, a s § 63 ods. 6, podľa ktorého, ak žiada o zápis do registra osoba, ktorá má záujem vykonávať špecializované poradenstvo alebo sociálnu rehabilitáciu, ako samostatnú odbornú činnosť, je podmienkou zápisu do registra akreditácia na túto odbornú činnosť udelená Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR.  
 
K bodom 154 a 155 (§ 88 ods. 2 písm. e) a f))

Precizuje sa, že žiadosť o udelenie akreditácie na odbornú činnosť  v časti osobných údajov o navrhovanom zodpovednom zástupcovi, kde musí novo obsahovať aj dokument preukazujúci existenciu právneho stavu, z ktorého vyplýva záväzok výkonu funkcie zodpovedného zástupcu za vykonávanie odbornej činnosti a opis práv a povinností vyplývajúcich z tejto funkcie. Tento zodpovedný zástupca je na základe poverenia štatutárneho orgánu právnickej osoby alebo fyzickej osoby, ktorá žiada o udelenie akreditácie na odbornú činnosť, zodpovedný za vykonávanie odbornej činnosti  (to znamená na základe poverenia splnomocnený v rozsahu poverenia na určité úkony, ku ktorým pri tejto činnosti obvykle dochádza, na zabezpečovanie odborného výkonu vykonávania odbornej činnosti, ktorá je sociálnou službou), a ktorého vymedzené osobné údaje sa uvádzajú v žiadosti o zápis do registra. Poverenie dáva samotný zamestnávateľ – štatutárny orgán právnickej osoby, pričom poveriť možno len vlastného zamestnanca. Spoločnou charakteristikou zamestnancov, ktorí sú písomne poverení vykonávať v mene zamestnávateľa určité právne úkony je, že ich oprávnenie robiť právne úkony v mene zamestnávateľa nie je, tak ako je to napr. v prípade štatutárnych orgánov, komplexné, ale je obmedzené. Napriek tomu,  sú oprávnení určovať a ukladať podriadeným zamestnancom  zamestnávateľa pracovné úlohy, organizovať, riadiť  a kontrolovať ich prácu  a dávať im  na ten účel  záväzný pokyn. Kompetencia zodpovedného zástupcu   za poskytovanie sociálnych služieb podľa § 63 ods. 3 zákona vyplýva z jeho poverenia, vykonaného štatutárnym orgánom právnickej osoby, zamestnávateľa  v zmysle zákona  na zabezpečenie odborného výkonu odbornej  činnosti - poskytovania sociálnych služieb. Týmto je jeho rozsah obmedzený. Podrobnejší rozsah môže určovať priamo poverenie, alebo  vnútorný predpis právnickej osoby, zamestnávateľa. Vzhľadom na povahu a charakter takto vykonávanej činnosti zodpovedného zástupcu je odôvodnenou požiadavkou  predloženie súvisiacich dokumentov o tomto právnom vzťahu. Precizuje sa, že žiadosť o zápis do registra poskytovateľov sociálnych služieb v časti osobných údajov o navrhovanom zodpovednom zástupcovi obsahovať aj predloženie dokumentu preukazujúceho existenciu právneho vzťahu z ktorého vyplýva záväzok výkonu funkcie zodpovedného zástupcu a opis práv a povinností vyplývajúcich z výkonu tejto funkcie. Vzhľadom na možnosť vykonávania funkcie zodpovedného zástupcu zamestnancom v pracovnom pomere, ako aj členom alebo spoločníkom právnickej osoby formulácia ustanovenia je všeobecná a v zásade pripúšťa za požadovaný dokument považovať písomnú pracovnú zmluvu s pracovnou náplňou  resp. opisom pracovného miesta resp. pracovnej činnosti v prípade spoločníka alebo člena právnickej osoby môže ísť podľa jej právnej formy o spoločenskú zmluvu resp. zakladaciu listinu, písomné poverenie alebo iné relevantné dokumenty, ktoré obsahujú zákonom požadované skutočnosti. Tieto dokumenty bezvýhradne preukazujú písomný súhlas zodpovedného zástupcu s ustanovením do funkcie a výkonom tejto funkcie pri znalosti obsahu jej vykonávania nakoľko ide o dokumenty, ktoré nemožno vyhotoviť bez jeho aktívnej účasti, spolupráce a súhlasu.

K bodu 156 (§ 88 ods. 2 písm. h))

V rámci náležitostí písomnej žiadosti o udelenie akreditácie na odbornú činnosť sa novo ustanovuje požiadavka na vymedzenia formy poskytovanej odbornej činnosti (§ 13 zákona). Forma sociálnej služby  (forma vykonávania odbornej činnosti) súvisí s miestom jej  vykonávania. Formou vykonávania odbornej činnosti, ako sociálnej služby môže byť s poukazom na § 13 zákona, terénna forma sociálnej služby (prirodzené sociálne prostredie fyzickej osoby alebo jej domáce prostredie), ambulantná forma sociálnej služby (mimo zariadenia) (fyzická osoba dochádza, je sprevádzaná alebo je dopravovaná do miesta poskytovania).

K bodu 157 (§ 88 ods. 2 písm. m)) 

Precizuje sa právna úprava náležitostí písomnej žiadosti o udelenie akreditácie na odbornú činnosť, pokiaľ ide o preukázanie právneho vzťahu k priestorom, v ktorých sa bude odborná činnosť vykonávať, a to doplnením požiadavky predloženia údajov o hygienických podmienkach zodpovedajúcich druhu tejto sociálnej služby ( § 16 ods. 2 ), jej forme a počtu prijímateľov, ktoré sa preukazujú  dokladmi v pôsobnosti príslušných orgánov verejného zdravotníctva podľa §64 ods.6 (§13 ods. 4 písm. a) a b) zákona č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov). Preukazovanie týchto hygienických podmienok prichádza do úvahy len ak je odborná činnosť vykonávaná ambulantnou formou (mimo zariadenia) a nie pri terénnej forme vykonávania tejto odbornej činnosti , ako sociálnej služby (§ 13 zákona). 

K bodu 158 (§ 88 ods. 4)

Ide o legislatívno-technickú úpravu. 

K bodu 1159 (§ 88 ods. 5 a  6)

V záujme určitosti a vytvorenia podmienok pre možnosť náležitého zistenia skutkového stavu sa novo ustanovuje spôsob preukázania materiálno technického zabezpečenia na vykonávanie odbornej činnosti. Právna úprava zabezpečuje previazanosť s právnou úpravou § 3 ods. 1 písm. b) zákona č. 219/2014 Z. z. o sociálnej práci a o podmienkach na výkon niektorých odborných činností v oblasti sociálnych vecí a rodiny a o zmene a doplnení niektorých zákonov, a to špecifickou právnou úpravou obsahových náležitostí žiadosti o udelenie akreditácie na odbornú činnosť, ktorou je špecializované sociálne poradenstvo, ak je žiadateľom o udelenie tejto akreditácie fyzická osoba, ktorej bolo vydané Slovenskou komorou sociálnych pracovníkov a asistentov sociálnej práce povolenie na výkon samostatnej praxe sociálneho pracovníka. Ide o redukciu obsahovej náplne tejto žiadosti tak, aby sa zabránilo neúčelným duplicitám pri zisťovaní relevantných podkladov na rozhodnutie vo veci a o upustenie  od ústneho pohovoru s členmi akreditačnej komisie, a to pri viazanosti povolením vydaným Slovenskou komorou sociálnych pracovníkov. Zároveň však ide o rešpektovanie účelu konania o akreditácií na odbornú činnosť a súvisiacich právnych podmienok na udelenie tejto akreditácie, ktoré sú nad rámec podmienok na vydanie povolenia na výkon samostatnej praxe sociálneho pracovníka Slovenskou komorou sociálnych pracovníkov a asistentov sociálnej práce.

K bodu 160 ( § 89 ods. 1 písm. d))

Precizuje sa obsah rozhodnutia o udelení akreditácie na odbornú činnosť o náležitosť, ktorou je forma vykonávania odbornej činnosti, ako sociálnej služby ( § 16 ods.2).  Forma sociálnej služby (forma vykonávania odbornej činnosti) súvisí s miestom jej  vykonávania. Formou vykonávania odbornej činnosti, ako sociálnej služby môže byť s poukazom na § 13 zákona, terénna forma sociálnej služby (prirodzené sociálne prostredie fyzickej osoby alebo jej domáce prostredie), ambulantná forma sociálnej služby (mimo zariadenia) (fyzická osoba dochádza, je sprevádzaná alebo je dopravovaná do miesta poskytovania).

K bodu 161 (§ 89a ods. 2 písm. c))

Ide o zosúladenie právnej úpravy so zmenou v  § 16 ods. 3 .Stimuláciu komplexného vývoja dieťaťa so zdravotným postihnutím, ktorá je odbornou činnosťou, nebude možné vykonávať samostatne, teda ako samostatný druh sociálnej služby, ale len v spojení s ďalšími odbornými činnosťami v rozsahu ustanovenom v § 33 pre službu včasnej intervencie. 

K bodu  162 (§ 89a ods. 2 písm. d)) 

Úprava súvisí s doplnením § 88 ods. 2 písm. l). Na preukazovanie plnenia hygienických podmienok na poskytovanie odbornej činnosti, ako sociálnej služby (ak je vykonávaná ambulantnou formou mimo zariadenia) nadväzuje aj právny dôvod neudelenia akreditácie na odbornú činnosť, ak na jej vykonávanie nie sú vytvorené hygienické podmienky. 

K bodu 163 (§ 90 ods. 3 )

Precizuje sa oznamovacia povinnosť osoby, ktorej bola udelená akreditácia vzdelávacieho programu o zmene ďalších skutočností (oproti v ustanovení taxatívne uvedených), ktoré majú za následok zmenu ďalších údajov uvedených v rozhodnutí o udelení akreditácie vzdelávacieho programu. Nejde o skutočnosti, ktoré predstavujú len formálnu zmenu bez hmotnoprávnych dôsledkov na trvanie podmienok, na základe ktorých bola udelená akreditácia vzdelávacieho programu ( napr. zmena trvalého pobytu fyzickej osoby ktorej bola udelená akreditácia, alebo zmena priezviska po zmene rodinného stavu). Úprava je vykonaná v záujme zjednotenia interpretácie ustanovenia vzhľadom na dôsledky neplnenia tejto oznamovacej povinnosti ustanovené v § 90 ods. 7 písm. c) (odňatie akreditácie vzdelávacieho programu pre nesplnenie tejto oznamovacej povinnosti). 

K bodu 164 (§ 90 ods. 4) 

V rozhodnutí o udelení akreditácie na odbornú činnosť sa „rozsah odbornej činnosti“ neuvádza, z tohto dôvodu je nadbytočné ju uvádzať v rámci plnenia oznamovacej povinnosti o zmene skutočností uvedených v tomto rozhodnutí. Precizuje sa oznamovacia povinnosť osoby, ktorej bola udelená akreditácia na odbornú činnosť  o zmene ďalších skutočností (oproti v ustanovení taxatívne uvedených), ktoré majú za následok zmenu ďalších údajov uvedených v rozhodnutí o udelení akreditácie na odbornú činnosť. Nejde o skutočnosti, ktoré predstavujú len formálnu zmenu bez hmotnoprávnych dôsledkov na trvanie podmienok, na základe ktorých bola udelená akreditácia odbornej činnosti. Úprava je vykonaná v záujme zjednotenia interpretácie ustanovenia vzhľadom na dôsledky neplnenia tejto oznamovacej povinnosti ustanovené v § 90 ods. 7 písm. c) (odňatie akreditácie na odbornú činnosť pre nesplnenie tejto oznamovacej povinnosti).

K bodu  165 (§ 90 ods. 7 písm. a))

Ustanovenie sa precizuje v záujme odstránenia problémov interpretačnej a aplikačnej praxe pri posudzovaní ustanovenej lehoty neuskutočňovania vzdelávacieho programu na základe udelenia akreditácie tohto vzdelávacieho programu  alebo nevykonávania odbornej činnosti  na základe udelenia akreditácie tejto odbornej činnosti a začatia plynutia tejto lehoty. Uplynutie tejto lehoty je pritom právnym dôvodom odňatia akreditácie vzdelávacieho programu alebo akreditácie na odbornú činnosť, a preto posudzovanie tejto lehoty musí byť jednoznačné.  Ide  preto o náhradu  slovného spojenia „jedného kalendárneho roka“ slovným spojením „dvanástimi mesiacmi od udelenia akreditácie“, čím sa zabezpečí  jednoznačnosť posudzovania lehoty a začiatku jej počítania. Vzhľadom na to, že žiadosti o udelenie akreditácie sa prijímajú počas celého kalendárneho roka, ktorý je vždy od 1.1., je prakticky nerealizovateľným , aby subjekt, ktorý má platnú akreditáciu napr. od 20.12. začal vykonávať vzdelávací program ešte počas kalendárneho roka. Naviac oprávnenie vykonávať odbornú činnosť, ktorá je sociálnou službou, vzniká až na základe zápisu do registra poskytovateľov sociálnych služieb vedeného príslušným vyšším územným celkom.

K bodu 166 (§ 91 ods. 1)

Explicitne sa ustanovuje, že všeobecný predpis o správnom konaní sa nevzťahuje na žiadosti o finančné príspevky podľa § 78b ods. 1 až 4 (finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 71 ods. 6, finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach krízovej intervencie podľa § 71 ods. 7, finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 78a a finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby v nocľahárni podľa § 78aa). Právnym základom poskytovania týchto finančných príspevkov je písomná zmluva. Na  túto zmluvu sa bude vzťahovať  § 78d a  všeobecná právna úprava § 51 zákona č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník v znení neskorších predpisov a táto zmluva  bude uzatváraná  aj v zmysle zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových  pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Procesný postup ministerstva pri posudzovaní žiadosti o poskytnutie finančného príspevku podľa § 71 ods. 6 a 7, § 78a a 78aa a schvaľovaní poskytovania tohto finančného príspevku je obsahom špecifickej úpravy súvisiaceho konania v § 78c a § 78d.

Explicitne sa tiež ustanovuje, že všeobecný predpis o správnom konaní sa nevzťahuje na žiadosti o finančný príspevok podľa § 75 ods. 11 (finančný príspevok pri odkázanosti fyzickej osoby na pomoc inej fyzickej osoby pri úkonoch sebaobsluhy podľa § 76 a finančný príspevok na prevádzku poskytovanej sociálnej služby).  Právnym základom poskytovania týchto finančných príspevkov je písomná zmluva (§ 75 ods. 14 a  všeobecná právna úprava § 51 zákona č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník v znení neskorších predpisov).

K bodu 167 (§ 91 ods. 3)

Explicitne sa ustanovuje vzťahovanie všeobecného predpisu o správnom konaní aj na konanie vo veci povinnosti zaopatrených plnoletých detí alebo rodičov platiť úhradu za sociálnu službu alebo jej časť podľa § 73 ods. 13. Príslušnosť správneho orgánu v tomto konaní  je ustanovená  v § 80 písm. c) štvrtom bode zákona. Ide teda o zabezpečenie  previazanosti s rozhodovacou pôsobnosťou v správnom konaní v pôsobnostných ustanoveniach zákona.

K bodu 168 (§ 92 ods. 5)

Ide o legislatívno-technickú úpravu vzhľadom na zmenu v označení odsekov v § 73.

K bodu 169 (§ 92 ods. 9)

Odchylne od všeobecného predpisu o správnom konaní sa ustanovuje lehota na rozhodnutie o odkázanosti na sociálnu službu. Dôvodom takto upravenej lehoty sú nové nároky na náležité zistenie skutkového stavu veci, obligatórnosť vykonania dokazovania ohliadkou miesta poskytovania sociálnej služby, ak sa má poskytovať v zariadení, ako i bezvýhradnosť vykonania sociálnej posudkovej činnosti v rodinnom prostredí a až ak to nie je preukázateľne možné, tak na inom mieste, v ktorom sa fyzická osoba zdržiava. Povinnosť poskytnúť alebo zabezpečiť poskytovanie sociálnej služby fyzickej osobe bezodkladne za podmienok ustanovených § 8 ods. 6 zákona touto právnou úpravou nie je dotknutá. V súlade s § 92 ods. 8 sociálnu službu uvedenú v § 34 až 41, ktorá sa poskytuje bezodkladne z dôvodov uvedených v § 8 ods. 6, možno poskytovať aj pred nadobudnutím právoplatnosti rozhodnutia o odkázanosti na sociálnu službu.

K bodu  170 (§ 92 ods. 11)

Explicitne sa vymedzuje právna ochrana hnuteľných vecí ( vrátane finančných prostriedkov a finančných príspevkov z verejných prostriedkov), ktoré nepodliehajú exekúcií, ak je dlžníkom poskytovateľ sociálnej služby. Na rozdiel od platnej právnej úpravy sa explicitne vymedzujú aj finančné príspevky poskytované zo štátneho rozpočtu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR. 

K bodom 171 (§ 93 ods. 4 prvá a druhá veta)

Ide o legislatívno-technickú úpravu vzhľadom na zmenu v označení odsekov v § 73.

K bodom 172 až 175 (§ 94a ods. 1 písm. d), § 94a ods. 1 písm. e), § 94a ods. 2 písm. f), § 94a ods. 2 písm. d), § 94a ods. 2 písm. e) a § 94 ods.3 písm. m))

Rozširuje sa oprávnenie obce spracúvať osobné údaje na účely poskytovania finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 78a a finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v nocľahárni podľa § 78aa (§ 80 písm. l) zákona).

K bodom 176 až 180 (§ 94b ods. 1 písm. d), § 94b ods. 1 písm. e), § 94b ods. 1 písm. f), § 94b ods. 2 písm. g), § 94b ods. 2 písm. h), § 94b ods. 3 písm. m))

Rozširuje sa oprávnenie vyššieho územného celku  spracúvať osobné údaje na účely poskytovania finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 78a (§ 81 písm. o) zákona).

K bodom 181 až 183 (§ 94c ods. 1 písm. b), § 94c ods. 2 písm. c), § 94c ods. 2 písm. d))

Ide o legislatívno-technické úpravy vzhľadom na zmenu v označení odsekov v § 73.

K bodom 184 až 189 (§ 94d ods. 1 písm. g) a h), § 94d     ods. 2 písm. w) a x), § 94d ods. 2 nové písm. y) až z), § 94d ods. 3 písm. d) a  g), § 94d ods. 3     písm. i))

Rozširuje sa oprávnenie Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR  spracúvať osobné údaje na účely poskytovania finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 71 ods. 6, finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach krízovej intervencie podľa § 71 ods. 7, finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 78a a finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v nocľahárni podľa § 78aa.

K bodu 190 (§ 97 ods. 2)

Ide o zosúladenie znenia s novou právnou úpravou  spolufinancovania vybraných druhov sociálnych služieb zo strany štátu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR, a to poskytovaním finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 71 ods. 6, poskytovaním finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach krízovej intervencie podľa § 71 ods. 7, poskytovaním finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 78a a poskytovaním finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v nocľahárni podľa § 78aa.

K bodu 191 (§ 97 ods. 4)

V rámci ustanovení o povinnej súčinnosti a spolupráci vo veciach sociálnych služieb sa novoustanovuje poskytovanie údajov z informačného systému ministerstva Ministerstvu financií  SR bez súhlasu dotknutých osôb,  na účely plnenia jeho úloh pri zostavovaní, vyhodnocovaní a prognózovaní rozpočtu verejnej správy, vrátane hodnotenia efektívnosti a účinnosti verejných výdavkov. (§ 79 ods. 7)

Táto pôsobnosť súvisí s novo ustanovenou  pôsobnosťou  Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR   v § 79 ods. 7 zhromažďovať vo vlastnom informačnom systéme údaje na poskytovanie finančného príspevku na spolufinancovanie sociálnych služieb zo štátneho rozpočtu v rámci rozpočtovej kapitoly Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR   (finančný príspevok podľa § 71 ods. 6 a 7, § 78a a 78aa).

K bodu 192 (§ 98 ods. 5)

Ustanovenie sa vypúšťa vzhľadom na premietnutie pôsobnosti zriaďovať a zrušovať detašované pracoviská na výkon dohľadu na poskytovanie sociálnych služieb do pôsobnostných ustanovení zákona. 

K bodu 193 (§ 99 ods. 5)

Precizuje sa skutková podstata vykonávania tzv. nepovolených činností podľa tohto zákona (bez vzniku oprávnenia zápisom do registra poskytovateľov sociálnych služieb) doplnením právnej podmienky ich vykonávania ako sústavnej činnosti (nie jednorazová, náhodilá) prevádzkovanej samostatne, vo vlastnom mene, na vlastnú zodpovednosť a poskytovania odborných, obslužných a ďalších činností podľa tohto zákona v rozsahu pre konkrétny druh sociálnej služby podľa tohto zákona pre cieľovú skupinu osôb podľa tohto zákona vymedzenú v § 2 tohto zákona. Účelom uloženia pokuty a zákazu pokračovania v týchto činnostiach rozhodnutím o zastavení týchto činností je v konečnom dôsledku zabezpečenie ochrany sociálne zraniteľných osôb, ktoré spadajú pod pôsobnosť zákona o sociálnych službách , ktorý je súčasťou práva sociálneho zabezpečenia. Vzhľadom na špecifickú situáciu poskytovania starostlivosti deti v zariadení starostlivosti o deti do troch rokov veku dieťaťa v rámci ktorého sa z hľadiska skutkového stavu poskytuje prevádzkovateľmi starostlivosť o deti aj vekových skupín nad tri roky veku sa zabezpečuje nepovažovanie takto prevádzkovanej služby za nepovolenú činnosť podľa tohto zákona. Podmienkou je, aby starostlivosť poskytovaná súčasne cieľovej skupine detí nad 3 roky veku do 6 rokov veku presiahla percentuálny podiel všetkých detí 75 % detí. Tzn., že ak prevádzkovateľ zariadenia vekovej kategórie detí do šiestich rokov veku, ktoré nie sú predškolskými zariadeniami – materskými školami, poskytuje aj starostlivosť o deti do troch rokov veku v rámci podpory cieľovej skupine rodičov v rámci podpory zosúlaďovania rodinného a pracovného života a podiel týchto detí nepresiahne 25 % nemôže byť sankcionovaný výkon nepovolenej činnosti podľa tohto zákona aj keď sa nezapíše do registra poskytovateľov sociálnych služieb.  Prevádzkovať túto službu môže na základe živnostenského zákona iba po splnení hygienických požiadaviek. Takto koncipovanou právnou úpravou nie je ohrozená ochrana detí. 

K bodu 194 (§ 100 ods. 1)

Precizuje sa zameranie kontrolnej činnosti povereného zamestnanca obce a povereného zamestnanca vyššieho územného celku z doterajšieho označenia tejto kontroly nad úrovňou poskytovania sociálnej služby na kontrolu plnenia podmienok na zápis do registra počas poskytovania sociálnej služby a plnenie povinností poskytovateľa sociálnej služby. Takto vymedzené obsahové zameranie kontroly v tejto časti jej vykonávania vystihuje účinnejším spôsobom jej želateľný obsah, ktorým je posilnenie  ochrany prijímateľa sociálnej služby a nie je v kolízií s oprávnením ministerstva hodnotiť podmienky kvality poskytovanej sociálnej služby (§ 79 ods. 1 písm. d) zákona). Závery tejto kontroly môžu byť podnetom na iniciovanie konania vo veciach súvisiacich s registráciou (zákaz poskytovať sociálnu službu, výmaz poskytovateľa sociálnej služby z registra) zo strany obce vo vzťahu k príslušnému vyššiemu územnému celku, resp. podnetom na začatie konania vo veciach súvisiacich s registráciou z vlastného podnetu vyššieho územného celku, ako príslušného správneho orgánu.

K bodu 195 (§ 101 písm. d))

Ide o legislatívno-technickú úpravu vzhľadom na zmenu v označení odsekov v § 73.

K bodu 196 (§ 104 ods. 3 a 4)

Úprava súvisí s úpravou v § 16 ods. 3. Stimuláciu komplexného vývinu dieťaťa so zdravotným postihnutím, ktorá je odbornou činnosťou, nebude možné vykonávať samostatne, teda ako samostatný druh sociálnej služby, ale len v spojení s ďalšími odbornými činnosťami v rozsahu ustanovenom v § 33 pre službu včasnej intervencie.

K bodu 197 (§ 110ac až § 110ak) 

Z hľadiska právnej úpravy právnych vzťahov pri poskytovaní sociálnych služieb a financovaní sociálnych služieb obsahujú prechodné ustanovenia právnu úpravu, ktorou sa v nevyhnutnom rozsahu uplatňuje zásada ochrany už nadobudnutých práv podľa doterajšej právnej úpravy a zabezpečuje sa postupné zosúladenie právnych vzťahov v tejto oblasti s novou právnou úpravou.

K § 110ac

K odsekom 1 až 3

Vzhľadom na vypustenie možnosti vykonávania stimulácie komplexného vývoja dieťaťa so zdravotným postihnutím ako samostatnej odbornej činnosti prechodné ustanovenia upravujú stratu platnosti vydaných právoplatných rozhodnutí o udelení akreditácie, ako aj zastavenie do dňa nadobudnutia účinnosti novej právnej úpravy neukončených konaní o udelení akreditácie na túto odbornú činnosť a neukončených konaní o zápise do registra poskytovateľov sociálnych služieb tohto samostatného druhu sociálnej služby. 

K odseku 4

Právna úprava súvisí s novou právnou úpravou spôsobu určenia  tzv. personálneho normatívu v rámci právnej úpravy § 9 ods. 4. Pre doterajších poskytovateľov sociálnej služby (poskytujúcich sociálnu službu k 31. decembru 2017 a ktorí ju budú poskytovať aj po 31. decembri 2017), na ktorých sa vzťahuje povinnosť dodržiavania tohto personálneho normatívu sa zabezpečuje vytvorenie časového priestoru do 31. decembra 2018 na prispôsobenie prevádzkových pomerov plneniu novoustanovenému personálnemu normatívu. Takto koncipovanou právnou úpravou prechodného ustanovenia však nie je dotknutá povinnosť týchto poskytovateľov plniť personálny normatív podľa právnej úpravy § 9 ods. 4 zákona účinného do 31. decembra 2017 ani  povinnosť plnenia tohto personálneho normatívu pre vymedzených poskytovateľov podľa prechodných ustanovení zákona - § 110x ods. 2, § 110z ods. 8, § 110aa ods. 4. 

K odsekom 5 a 6

Prechodné ustanovenie zabezpečuje možnosť kontinuity poskytovanej služby na podporu zosúlaďovania rodinného života a pracovného života rodičovi alebo fyzickej osobe, ktorá má dieťa zverené do osobnej starostlivosti na základe rozhodnutia súdu do 31. augusta 2018, ak poskytovanie tejto  sociálnej služby by  bolo k 31. decembru 2017 podľa doterajšej právnej úpravy skončené z dôvodu, že dieťa v roku 2017 dovŕšilo tri roky veku alebo šesť rokov veku, ak je dieťaťom s nepriaznivým zdravotným stavom. Navrhovaná právna úprava § 32a ods. 3 písm. a) a § 32b ods. 4 totiž novo ustanovuje možnosť poskytovať túto sociálnu službu do 31. augusta bezprostredne nasledujúceho po dovŕšení troch rokov, resp. šiestich rokov veku dieťaťa. Deti narodené od mesiaca september do mesiaca december, a ktoré dovŕšili v roku 2017  tri roky veku alebo šesť rokov veku, ak ide o dieťa s nepriaznivým zdravotným stavom, by  bez tohto prechodného ustanovenia nemali možnosť kontinuálne prijímať starostlivosť v rámci poskytovanej sociálnej služby, a to pre nesplnenie podmienky veku pre možnosť začatia poskytovania tejto sociálnej služby (pri začatí poskytovania sociálnej služby je relevantné dosiahnutie vekovej hranice maximálne  troch, resp. šiestich rokov veku, a takto začatá sociálna služba  môže byť podľa novej  právnej úpravy poskytovaná do 31. augusta bezprostredne nasledujúceho po dovŕšení troch rokov veku dieťaťa alebo šiestich rokov veku dieťaťa, ak je dieťaťom s nepriaznivým zdravotným stavom- teda napr. dieťa narodené v mesiacoch január až august do 31. augusta príslušného roku a dieťa narodené v mesiacoch september až december  až do 31. augusta nasledujúceho roku).  Zároveň prechodné ustanovenie zabezpečuje možnosť kontinuity poskytovanej starostlivosti o deti do 31. augusta 2018, ktorú poskytuje osoba na základe zmluvy, ktorej predmetom je starostlivosť o dieťa, k 31. decembru 2017 v rozsahu ustanovenom pre sociálnu službu podľa § 32a ods. 1 písm. b) a § 32 a táto starostlivosť je poskytovaná dieťaťu, ktoré dosiahlo vek tri roky v období od 1. septembra 2017 do 31. decembra 2017, a tomuto dieťaťu sa táto starostlivosť bude poskytovať aj po 31. decembri 2017. 

K odseku 7

Ustanovenie zabezpečuje odklad povinnosti poskytovateľov sociálnej služby v zariadeniach starostlivosti o deti do troch rokov veku, ktorí túto sociálnu službu poskytujú k 31. decembru 2017 a budú ju poskytovať aj po tomto termíne plniť požiadavku novoustanovenej odbornosti aspoň jedného opatrovateľa detí vo vymedzenom zdravotníckom povolaní, a to do 31.decembra 2018. Rovnako tento odklad sa vzťahuje aj na poskytovateľov služby v zariadení pre deti do troch rokov veku dieťaťa, ktorí si požiadali o zápis do registra poskytovateľov sociálnych služieb a konanie o zápis do registra nebolo skončené do nadobudnutia účinnosti novej právnej úpravy. 

K odseku 8 

Právna úprava súvisí s novo ustanovenou požiadavkou vecného obsahu služby včasnej intervencie v § 33 so súvisiacim novým vymedzením  odbornej činnosti v § 23b zákona, založenou na multidisciplinárnom posúdení potrieb a schopností dieťaťa so zdravotným postihnutím a jeho rodiny so zapojením súvisiaceho profesijného týmu a novou úpravou formy poskytovania služby včasnej intervencie (§ 33 ods. 4) a súvisiacimi požiadavkami na plnenie kvalifikačných predpokladov na vykonávanie stimulácie komplexného vývoja dieťaťa so zdravotným postihnutím (§ 84 ods. 20). Poskytovateľom služby včasnej intervencie k 31. decembru 2017, ktorí ju budú poskytovať aj po tomto termíne vytvára prechodné ustanovenie časový priestor do 31. decembra 2018 na prispôsobenie podmienok prevádzkovanej sociálnej služby novým požiadavkám, nakoľko sa prejavia aj vo vyššej úrovni potrebných prevádzkových nákladov na jej poskytovanie, a tým aj v súvisiacich nárokoch na spolufinancovanie tejto sociálnej služby z prostriedkov vyšších územných celkov za ustanovených podmienok.

K odsekom  9 a 10

Vzhľadom na novo ustanovený spôsob posudzovania plnenia podmienky regulácie počtu prijímateľov sociálnej služby v jednej budove pri poskytovaní sociálnej služby v zariadení pre seniorov, domove sociálnych služieb a špecializovanom zariadení  v § 35 ods. 4, § 38 ods. 7 a § 39 ods. 6 u prevádzkovateľov zariadení sociálnych služieb tohto druhu k 31. decembru 2017 sa nebude v prevádzkovaných objektov  novo posudzovať ani vyžadovať  plnenie podmienok regulácie počtu prijímateľov sociálnej služby v jednej budove podľa novej právnej úpravy, a to do doby ukončenia prevádzkovania tejto sociálnej služby v tejto budove. Dôvodom tejto úpravy je zabezpečiť kontinuitu poskytovania sociálnej služby doterajším prijímateľom sociálnej služby v stabilnom priestorovom zázemí  a neprimerane nezasahovať do prevádzkových pomerov poskytovateľov sociálnych služieb, ktorí začali prevádzkovať sociálnu službu v priestorových podmienkach, ktoré v tom čase zodpovedali právnym požiadavkám. Prechodné ustanovenie zabezpečuje neuplatňovanie novo ustanoveného spôsobu posudzovania plnenia podmienky regulácie počtu prijímateľov sociálnej služby v jednej budove pri poskytovaní sociálnej služby v zariadení pre seniorov, domove sociálnych služieb a špecializovanom zariadení  v § 35 ods. 4, § 38 ods. 7 a § 39 ods. 6  na stavby, ktoré majú byť užívané na účely zariadenia pre seniorov, domova sociálnych služieb a špecializovaného zariadenia na ktoré bolo vydané právoplatné stavebné povolenie do 31. decembra 2017, a to do doby ukončenia prevádzkovania tejto sociálnej služby v tejto budove. Dôvodom tejto úpravy je zabrániť neprimeranému zásahu do prevádzkových pomerov budúcich poskytovateľov sociálnych služieb, ktorí začali s projektovou prípravou stavby na účely prevádzkovania sociálnej služby, ktorá vychádzala z podmienok regulácie kapacít, ktoré v tom čase zodpovedali právnym požiadavkám, a túto projektovú prípravu aj zavŕšili získaním právoplatného stavebného povolenia do 31. decembra 2017. 

K § 110ad

K odseku 1

Právna úprava vychádza z novoustanovenej povinnosti žiadateľa o zápis do registra poskytovateľov sociálnych služieb predložiť príslušnému vyššiemu územnému celku doklady o pracovnom pomere zodpovedného zástupcu a o obsahu vykonávanej funkcie zodpovedného zástupcu. V súlade s § 65 ods. 4 zákona poskytovateľ sociálnej služby je povinný do ôsmich dní písomne oznámiť vyššiemu územnému celku všetky zmeny skutočností uvedených v § 63 a 64. V súlade s § 68 ods. 1 písm. b) zákona vyšší územný celok rozhodne o výmaze z registra, ak poskytovateľ sociálnej služby prestal spĺňať podmienky na zápis do registra. Podľa § 68 ods. 1 písm. f) vyšší územný celok rozhodne o výmaze z registra, ak poskytovateľ sociálnej služby písomne neoznámil vyššiemu územnému celku zmeny skutočností podľa § 65 ods. 4, a to ani po písomnej výzve vyššieho územného celku v lehote ním určenej. Navrhovaná právna úprava prechodného ustanovenia poskytuje doterajším poskytovateľom sociálnych služieb lehotu do 31. decembra 2018 na zosúladenie právneho postavenia zodpovedného zástupcu novým požiadavkám a osvedčenie splnenia týchto požiadaviek príslušnému vyššiemu územnému celku v rámci plnenia si  vyššie označenej oznamovacej povinnosti poskytovateľa sociálnej služby vo vzťahu k príslušnému registračnému miestu.
K odseku 2

Právna úprava vychádza z novoustanovenej povinnosti žiadateľa o udelenie akreditácie na odbornú činnosť (špecializovaného sociálneho poradenstva a sociálnej rehabilitácie ako samostatnej odbornej činnosti) predložiť ministerstvu  doklady o pracovnom pomere zodpovedného zástupcu a o obsahu vykonávanej funkcie zodpovedného zástupcu . V súlade s § 90 ods. 4 zákona osoba, ktorej bola udelená akreditácia na odbornú činnosť  je povinná do ôsmich dní písomne oznámiť ministerstvu  všetky zmeny skutočností, ktoré majú vplyv na trvanie podmienok na základe ktorých bola akreditácia vzdelávacieho programu udelená. V súlade s § 90 ods. 7 písm. c) zákona akreditácia na odbornú činnosť sa odníme, ak osoba, ktorej bola udelená akreditácia na odbornú činnosť si nesplnila oznamovaciu povinnosť podľa § 90 ods. 4. Navrhovaná právna úprava prechodného ustanovenia poskytuje doterajším poskytovateľom špecializovaného sociálneho poradenstva a sociálnej rehabilitácie ako samostatnej odbornej činnosti  lehotu do 31. decembra 2018 na zosúladenie právneho postavenia zodpovedného zástupcu novým požiadavkám a osvedčenie splnenia týchto požiadaviek ministerstvu  v rámci plnenia si  vyššie označenej oznamovacej povinnosti osoby, ktorej bola udelená akreditácia na odbornú činnosť  vo vzťahu k príslušnému akreditačnému miestu.

K § 110ae

Ustanovenie zabezpečuje poskytovanie finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 71 ods. 6 a podľa § 78a aj poskytovateľom sociálnej služby v domovoch sociálnych služieb s celoročnou pobytovou sociálnou službou, ktorí poskytovali túto sociálnu službu k 31. decembru 2013 a ktorá sú ju oprávnení poskytovať aj po 1. januári 2014 podľa prechodného ustanovenia § 110l.

K § 110af

V záujme vykonateľnosti určenia regulovanej úhrady za sociálnu službu u verejného poskytovateľa a neverejného poskytovateľa sociálnej služby podľa § 72 ods. 2 a ods. 3 v roku 2018 sa ustanovuje spôsob posudzovania príjmu verejného poskytovateľa sociálnej služby a neverejného poskytovateľa sociálnej služby z vymedzených finančných príspevkov za predchádzajúci rozpočtový rok podľa doterajšej právnej úpravy. 

K § 110ag 

K odseku 1

Navrhovaná právna úprava zabezpečuje kontinuitu prechodu spolufinancovania vybraných druhov  sociálnych služieb zo štátneho rozpočtu medzi doterajšou právnou úpravou a novou právnou úpravou na rozpočtový rok  2018, a to vzhľadom obcami podané žiadosti o finančný príspevok na financovanie sociálnej služby v zariadení podľa § 71 ods. 6 zákona účinného do 31. decembra 2017 na rozpočtový rok 2018 v termíne od 1. augusta do 30 septembra 2017 (§ 78b ods. 3 zákona účinného do 31. decembra 2017). 

K odseku 2

Vzhľadom na neposkytovanie finančného príspevku na spolufinancovanie v zariadení dočasnej starostlivosti podľa § 32 zákona podľa novej právnej úpravy sa prechodným ustanovením ustanovuje neprihliadanie na obsah podanej žiadosti v časti poskytnutia finančného príspevku na tento druh zariadení. 

K odseku 3

Vzhľadom na novoustanovené podmienky spolufinancovania sociálnych služieb v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa štruktúry prijímateľov sociálnej služby z hľadiska stupňa ich odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe  a v záujme možnosti poskytnutia finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa zákona účinného od 1. januára 2018 na rozpočtový rok 2018 sa ustanovuje povinnosť obci, ktorá podala žiadosť o finančný príspevok na financovanie sociálnej služby v zariadení podľa § 71 ods. 6 zákona účinného do 31. decembra 2017 na rozpočtový rok 2018, doplniť túto žiadosť do 15. januára 2018 o podstatné náležitosti umožňujúce poskytnúť tento finančný príspevok na rozpočtový rok 2018 podľa novej právnej úpravy. 

V prechodnom ustanovení je zabezpečené poskytovanie finančných príspevkov zo štátneho rozpočtu na spolufinancovanie sociálnych služieb na rozpočtový rok 2018 len so skúmaním a preukazovaním neexistencie nedoplatkov, ktoré sa vymáhajú výkonom rozhodnutia. Úprava je navrhovaná  v záujme  vytvorenia časového priestoru na prispôsobenie sa prevádzkových pomerov žiadateľov o poskytnutie finančných príspevkov na spolufinancovanie sociálnych služieb, novej právnej úprave  v § 78b ods. 2 písm. b) a § 78d ods. 3, ktorá  ustanovuje ako jednu z podmienok poskytnutia finančných príspevkov  na spolufinancovanie sociálnej služby zo štátneho rozpočtu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly ministerstva  ich štvrťročného vyplácania skutočnosť, že poskytovateľ sociálnej služby nemá evidované daňové nedoplatky, nedoplatky na poistnom na verejné zdravotné poistenie, nedoplatky na poistnom na sociálne poistenie a nedoplatky na povinných príspevkoch na starobné dôchodkové sporenie (nevyhnutná úhrada dlžných súm na daniach, poistnom a povinných príspevkoch na starobné dôchodkové sporenie).

K odseku 4

Navrhovaná právna úprava zabezpečuje kontinuitu prechodu spolufinancovania vybraných druhov  sociálnych služieb zo štátneho rozpočtu medzi doterajšou právnou úpravou a novou právnou úpravou na rozpočtový rok  2018, a to vzhľadom na neverejnými poskytovateľmi sociálnych služieb  podané žiadosti o finančný príspevok na poskytovanie  sociálnej služby podľa § 78a zákona účinného do 31. decembra 2017  na rozpočtový rok 2018 v termíne od 1. augusta do 30 septembra 2017 (§ 78b ods. 3 zákona účinného do 31. decembra 2017). 

K odseku 5

Vzhľadom na novoustanovené podmienky spolufinancovania sociálnych služieb v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa štruktúry prijímateľov sociálnej služby z hľadiska stupňa ich odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe  a v záujme možnosti poskytnutia finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa zákona účinného od 1. januára 2018 na rozpočtový rok 2018 sa ustanovuje povinnosť neverejného poskytovateľa sociálnej služby, ktorý podal žiadosť o finančný príspevok na poskytovanie sociálnej služby  podľa § 78a zákona účinného do 31. decembra 2017  na rozpočtový rok 2018, doplniť túto žiadosť do 15. januára 2018 o podstatné náležitosti umožňujúce poskytnúť tento finančný príspevok na rozpočtový rok 2018 podľa novej právnej úpravy. 

V prechodnom ustanovení je  zabezpečené poskytovanie finančných príspevkov zo štátneho rozpočtu na spolufinancovanie sociálnych služieb na rozpočtový rok 2018 len so skúmaním a preukazovaním neexistencie nedoplatkov, ktoré sa vymáhajú výkonom rozhodnutia. Úprava je navrhovaná  v záujme  vytvorenia časového priestoru na prispôsobenie sa prevádzkových pomerov žiadateľov o poskytnutie finančných príspevkov na spolufinancovanie sociálnych služieb, novej právnej úprave  v § 78b ods. 2 písm. b) a § 78d ods. 3, ktorá  ustanovuje ako jednu z podmienok poskytnutia finančných príspevkov  na spolufinancovanie sociálnej služby zo štátneho rozpočtu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly ministerstva  ich štvrťročného vyplácania skutočnosť, že poskytovateľ sociálnej služby nemá evidované daňové nedoplatky, nedoplatky na poistnom na verejné zdravotné poistenie, nedoplatky na poistnom na sociálne poistenie a nedoplatky na povinných príspevkoch na starobné dôchodkové sporenie (nevyhnutná úhrada dlžných súm na daniach, poistnom a povinných príspevkoch na starobné dôchodkové sporenie).

K odseku 6

Ustanovenie vytvára právne podmienky pre neverejných poskytovateľov sociálnych služieb  na možnosť podania žiadosti o poskytnutie finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa  § 78a zákona účinného od 1. januára 2018 pre zariadenia sociálnych služieb na regionálnej úrovni, ktorými sú zariadenie podporovaného bývania, rehabilitačné stredisko, domov sociálnych služieb a špecializované zariadenie na rozpočtový rok 2018. Ide totiž s účinnosťou od 1. januára 2018 o novoustanovenú právnu možnosť pre neverejných poskytovateľov sociálnych služieb žiadať o poskytnutie tohto finančného príspevku na spolufinancovanie zariadení sociálnych služieb podmienených odkázanosťou na regionálnej úrovni. Vzhľadom na nadobudnutie účinnosti zákona 1. januárom 2018 a lehotu ustanovenú v §78b ods. 4 zákona na podanie písomnej žiadosti o poskytnutie finančného príspevku podľa novej právnej úpravy (od 1. augusta do 30. septembra predchádzajúceho rozpočtového roka) je potrebné v prechodnom ustanovení upraviť špeciálnu lehotu a podmienky podania tejto žiadosti na rozpočtový rok 2018.

V prechodnom ustanovení  je  zabezpečené poskytovanie finančných príspevkov zo štátneho rozpočtu na spolufinancovanie sociálnych služieb na rozpočtový rok 2018 len so skúmaním a preukazovaním neexistencie nedoplatkov, ktoré sa vymáhajú výkonom rozhodnutia. Úprava je navrhovaná  v záujme  vytvorenia časového priestoru na prispôsobenie sa prevádzkových pomerov žiadateľov o poskytnutie finančných príspevkov na spolufinancovanie sociálnych služieb, novej právnej úprave  v § 78b ods. 2 písm. b) a § 78d ods. 3, ktorá  ustanovuje ako jednu z podmienok poskytnutia finančných príspevkov  na spolufinancovanie sociálnej služby zo štátneho rozpočtu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly ministerstva  ich štvrťročného vyplácania skutočnosť, že poskytovateľ sociálnej služby nemá evidované daňové nedoplatky, nedoplatky na poistnom na verejné zdravotné poistenie, nedoplatky na poistnom na sociálne poistenie a nedoplatky na povinných príspevkoch na starobné dôchodkové sporenie (nevyhnutná úhrada dlžných súm na daniach, poistnom a povinných príspevkoch na starobné dôchodkové sporenie).

K odseku 7

Ustanovuje sa neuplatňovanie § 78d pri poskytovaní finančného príspevku podľa § 71 ods. 6 a 7, § 78a a 78aa na rozpočtový rok 2018

K odseku 8

Ustanovuje sa špeciálna právna úprava určenia finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby  na rozpočtový rok 2018, a to vzhľadom na s účinnosťou od 1. januára 2018 novo ustanovený spôsob určenia finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby, ktorý vychádza z uplatnenia nového systému spolufinancovania sociálnych služieb zo štátneho rozpočtu prostredníctvom rozpočtovej kapitoly ministerstva. Vzhľadom na absenciu relevantných východiskových údajov na určenie finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby na rozpočtový rok 2018  podľa novej právnej úpravy, v prechodnom ustanovení sa zabezpečuje vykonateľnosť určenia výšky finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby na rozpočtový rok 2018, a to určením tohto finančného príspevku podľa § 77 doterajšej právnej úpravy. Nakoľko v pôsobnosti obcí a vyšších územných celkov sa s účinnosťou od 1. januára 2018 neposkytuje finančný príspevok pri odkázanosti fyzickej osoby na pomoc inej fyzickej osoby pri úkonoch sebaobsluhy podľa § 76 pri poskytovaní sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou (je nahradený poskytovaním finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 78a zákona účinného od 1. januára 2018 a tento finančný príspevok nie je viazaný na konkrétneho prijímateľa sociálnej služby) pri určovaní výšky finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou sa žiadna suma finančného príspevku podľa § 76 neodpočítava. Skutočnosť, že na rozpočtový rok 2018 neverejný poskytovateľ sociálnej služby získal príjem z poskytnutého finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa § 78a na túto sociálnu službu sa zohľadní až pri zúčtovaní finančného príspevku na prevádzku za rozpočtový rok 2018 (príjem z tohto finančného príspevku v prepočítanom stave na prijímateľa sociálnej služby, bez ohľadu na konkrétny stupeň odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe prijímateľa sociálnej služby, na ktorého je viazaný finančný príspevok na prevádzku poskytovanej sociálnej služby). Dôvodom takéhoto prístupu k spôsobe zúčtovania finančného príspevku na prevádzku za rozpočtový rok 2018 je zachovať účel nového systému spolufinancovania sociálnych služieb v zariadeniach podmienených odkázanosťou z verejných prostriedkov, ktorým je diferenciácia finančnej podpory podľa štruktúry prijímateľov sociálnej služby z hľadiska stupňa ich odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe u konkrétneho prijímateľa sociálnej služby (nedorovnávať v zásade do rovnakej úrovne spolufinancovania finančným príspevkom na prevádzku).

K odseku 9

Ustanovuje sa plnenie pôsobnosti ministerstva podľa § 77 ods. 4 zisťovať a zverejňovať údaje na účely určenia finančného príspevku na prevádzku poskytovanej sociálnej služby podľa § 77 ods. 2 prvý krát za rozpočtový rok 2018. Dôvodom je  objektívna možnosť dostupnosti východiskových relevantných údajov o príjmoch neverejných poskytovateľov sociálnej služby z poskytnutého finančného príspevku na poskytovanie sociálnej služby v zariadeniach podmienených odkázanosťou podľa novej právnej úpravy až za rozpočtový rok 2018. 

K § 110ah

Ustanovuje sa lehota, do ktorej sú povinní obec a vyšší územný celok dať do súladu komunitný plán sociálnych služieb a koncepciu rozvoja sociálnych služieb s novou právnou úpravou ich obsahových náležitostí. S touto právnou úpravou súvisí aj  posudzovanie žiadostí o poskytnutie finančného príspevku podľa § 71 ods. 6 a 7, § 78a a 78aa na rozpočtový rok 2019, u ktorých sa bude považovať podmienka súladu predloženej žiadosti o poskytnutie tohto príspevku s komunitným  plánom  sociálnych služieb a koncepciou rozvoja sociálnych služieb za splnenú.

K § 110ai

Prechodné ustanovenie zabezpečuje uplatňovanie § 73 ods. 14 druhej a tretej vety aj na pohľadávky nezaplatenej úhrady za sociálnu službu, alebo nezaplatenej časti úhrady za sociálnu službu, ktoré vznikli pred 1. januárom 2018. Ak táto pohľadávka nebola uspokojená k 31. decembru 2017 a prijímateľ sociálnej služby prestal spĺňať podmienku nezaopatrenosti pred 1. januárom 2018, prechodné ustanovenie zabezpečuje prechod tejto pohľadávky na rodiča dňom 1. januára 2018. Zároveň toto ustanovenie zabezpečuje zánik tejto pohľadávky dňom 1. januára 2018, ak k tomu dňu dieťa nemá rodiča. Právna úprava súvisí s právnou úpravou § 73 ods. 14 a je realizovaná v záujme ochrany dieťaťa, ako prijímateľa sociálnej služby, pred dôsledkami  akumulácie dlhu nezaplatenej časti úhrady a jeho vymáhaním vzniknutého pred 1. januárom 2018 po dosiahnutí jeho vlastných príjmov, resp. jeho  osamostatnení. Doterajšia právna úprava na jednej strane upúšťa od požadovania platenia časti  tejto úhrady v čase platenia tejto úhrady, ale na druhej strane poskytovateľ sociálnej služby eviduje nezaplatenú časť úhrady za sociálnu službu ako pohľadávku a vymáha ju pri zmenených príjmových a majetkových pomeroch prijímateľa sociálnej služby. Nakoľko v postavení povinného platiť úhradu za sociálnu službu je prijímateľ tejto sociálnej služby, teda dieťa zastúpené zákonným zástupcom, táto neplatená časť úhrady je evidovaná ako pohľadávka voči tomuto dieťaťu, od ktorého sa vymáha pri zmenených príjmových a majetkových pomeroch, a to aj po dosiahnutí jeho plnoletosti. Tým sa vymáhanie pohľadávky stáva reálnou prekážkou jeho snahy o uplatnenie sa na trhu práce (chránenom trhu práce) a jeho  plné začlenenie v rámci realizácie stratégie deinštitucionalizácie systému sociálnych služieb.  

K § 110aj 

Ustanovuje sa povinnosť poskytovateľa sociálnej služby ambulantnou formou v zariadení  uvedenom v § 34 až 40, ktorý poskytuje túto sociálnu službu k 31. decembru 2017 a povinnosť prijímateľa tejto sociálnej služby do 31. januára 2018 uzatvoriť dodatok k zmluve o poskytovaní sociálnej služby, ktorého obsahom bude doplnenie času poskytovania tejto sociálnej služby v hodinách počas pracovného dňa podľa § 74 ods. 7 písm. f) zákona účinného od 1. januára 2018, ak uzatvorená zmluva túto konkretizáciu času neobsahuje. Úprava je navrhovaná vzhľadom na previazanosť spolufinancovania sociálnych služieb v zariadení s ambulantnou formou poskytovanej služby službou z verejných prostriedkov aj na čas poskytovania sociálnej služby.

K § 110ak

Vzhľadom na novoustanovené kvalifikačné predpoklady potrebné na vykonávanie pracovných činností v oblasti sociálnych služieb- základného sociálneho poradenstva, pomoci pri uplatňovaní práv a právom chránených záujmov a špecializovaného sociálneho poradenstva, (§ 84 ods. 4 a 5,) sa ustanovuje ochrana fyzických osôb, ktoré k 31. decembru vykonávali tieto pracovné činnosti a spĺňali kvalifikačné predpoklady podľa doterajšej právnej úpravy, a to považovaním kvalifikačných predpokladov    na vykonávanie týchto pracovných činností  u týchto fyzických osôb aj podľa zákona účinného od 1. januára 2018 za splnených. Toto plnenie kvalifikačných predpokladov aj podľa novej právnej úpravy sa u týchto fyzických osôb bude vzťahovať po dobu ich pracovnej aktivity pri vykonávaní tejto pracovnej činnosti pri poskytovaní  sociálnych služieb , i pri jej prerušení a opätovnom začatí (napr.  ukončenie  pracovnoprávneho vzťahu s terajším zamestnávateľom a následné uzatvorenie, resp. aj uzatvorenie uplynutím času, nového pracovnoprávneho vzťahu s iným zamestnávateľom).   

K bodu 198 (príloha č. 1)

Upravuje sa maximálny počet prijímateľov sociálnej služby na jedného zamestnanca a minimálny percentuálny podiel odborných zamestnancov na celkovom počte zamestnancov pre denný stacionár, a to novo podľa podielu časového rozsahu poskytovania sociálnej služby v dennom stacionári prijímateľom tejto sociálnej služby s V a VI stupňom odkázanosti na pomoc inej osoby pri sebaobsluhe. Dôvodom tohto prístupu je diferencovaná náročnosť osobnej starostlivosti osobám v III a IV stupni odkázanosti, oproti osobám so stupňom odkázanosti V a VI, čo determinuje aj súvisiace nároky na personálne zabezpečenie potrebnej pomoci a podpory. 

K bodu 199 (Poznámka k prílohe č. 1)

Dopĺňa sa poznámka k prílohe č. 1, ktorá zabezpečuje jednoznačnú interpretáciu a aplikáciu personálneho normatívu posudzovaného podľa prílohy č. 1. Explicitne sa ustanovuje, že počet prijímateľov sociálnej služby zodpovedá počtu miest v zariadení zapísanému v registri (na takýto počet prijímateľov sociálnej služby musí poskytovateľ zabezpečiť prevádzkové pomery, a to vrátane personálneho zabezpečenia). Počet zamestnancov zodpovedá počtu zamestnancov s plným fondom pracovného času; zamestnanci, ktorí pracujú na skrátený pracovný úväzok sa v počte zamestnancov uvádzajú v prepočítanom stave podľa dĺžky pracovného úväzkov vo vzťahu k plnému fondu pracovného času.

K bodu 200 (príloha č. 2)

Ide o legislatívno-technickú úpravu súvisiacu s bodom 4. Stimuláciu komplexného vývoja dieťaťa so zdravotným postihnutím, už nie je možné poskytovať ako samostatnú odbornú činnosť na základe  akreditácie na odbornú činnosť, ktorá je podmienkou zápisu do registra poskytovateľov sociálnych služieb. Stimulácia komplexného vývoja dieťaťa so zdravotným postihnutím sa teda nebude môcť poskytovať ako samostatný druh sociálnej služby, ale len  ako  jedna z odborných  činností (§ 23b zákona) v rámci služby včasnej intervencie (§ 33 zákona). V prílohe č. 2 k zákonu upravujúcej podmienky kvality poskytovanej sociálnej služby sa preto vypúšťa  označenie sociálnej služby - Stimulácia komplexného vývoja dieťaťa so zdravotným postihnutím - § 23b, a to v písm. A časti III    bode 3.4.  

K bodu 201  (príloha č. 4, časť III, písm. c))

Navrhovaná zmena  znenia súvisí s právnou úpravou § 44 ods. 4 a jej cieľom je, aby bolo tlmočenie pre osoby so sluchovým postihnutím zabezpečované ako odborná činnosť výlučne formou tlmočníckej služby, ako sociálnej služby so súvisiacou požiadavkou plnenia  kvalifikačných predpokladov potrebných na jej vykonávanie v oblasti sociálnych služieb podľa § 84 ods. 10 až 13 zákona. (napr. v banke, pri vybavovaní na úradoch, u lekára). Potrebu pomoci inej osoby pri komunikácii súvisiacej s vykonávaním základných sociálnych aktivít, ktorá si  nevyžaduje odbornosť tlmočníka, bude  naďalej riešená prostredníctvom opatrovateľskej služby  v rámci činnosti „sprostredkovanie komunikácie“, napr. pri bežných rodinných, záujmových, občianskych aktivitách.

K bodom 202 až 206 

Vzhľadom na novoustanovené podmienky finančnej podpory poskytovateľov sociálnych služieb z verejných prostriedkov sa ustanovujú upravené resp. nové prílohy, ktoré upravujú výšku jednotlivých finančných príspevkov a vzory žiadostí o poskytnutie finančných príspevkov. 

K Čl. II

	Vzhľadom na vecný obsah predkladanej novely, ktorý vychádza  zo spoločenskej potreby posilniť  spolufinancovanie  vybraných  druhov sociálnych služieb v zariadeniach podmienených odkázanosťou  aj zo štátneho rozpočtu  v záujme ich udržateľnosti a dostupnosti pre fyzické osoby, ktoré sú na tieto sociálne služby odkázané,  je potrebné zabezpečiť nadobudnutie účinnosti právnej úpravy od 1. januára 2018.