Osobitná časť

K článku I

K bodom 1, 3, 14, 28 a 29  [§ 2 písm. b); § 2 písm. zh) a zi); § 4a ods. 4; 
§ 8 ods. 7 a 8]

Navrhnutými legislatívnymi úpravami sa chce dosiahnuť, aby koncový používateľ virtuálnej registračnej pokladnice - podnikateľ používal výhradne klientske prostredia poskytované finančným riaditeľstvom a nie externé klientske prostredia, ktoré nemusia zaručiť korektné prepojenie s virtuálnou registračnou pokladnicou. Pri použití externých klientskych prostredí finančná správa nevie garantovať, aby nedošlo k modifikácii údajov na pokladničnom doklade pred jeho odoslaním do virtuálnej registračnej pokladnice a aby nedošlo k zmene tlačovej formy pokladničného dokladu. 

Navrhuje sa detailnejšie zadefinovať  virtuálnu registračnú pokladnicu tak, aby interpretácia bola jednoznačná a neumožňovala iný výklad. Účelom takto precizovaného ustanovenia je jasne ustanoviť akým spôsobom a prostredníctvom akých aplikácií je možné prihlásenie do virtuálnej registračnej pokladnice.  

Zavádza sa nový pojem klientske prostredie, ktorým je iba to prostredie, ktoré je publikované na stránke finančného riaditeľstva, teda iba to prostredie, ktoré je finančným riaditeľstvom určené na využívanie služby virtuálnej registračnej pokladnice. Účelom zavedenia tohto pojmu je aj zamedzenie prípadného nesprávneho chápania alebo výkladu, akým komunikačným kanálom je podnikateľ oprávnený/povinný používať službu virtuálnej registračnej pokladnice. Z dôvodu absencie pojmu komunikačný protokol sa tento navrhuje doplniť.

Ustanovenie § 8 ods. 7  sa navrhuje sprecizovať a doplniť tým, že sa rozširuje o čitateľný QR kód ako o údaj, ktorý  musí pokladničný doklad vyhotovený virtuálnou registračnou pokladnicou obsahovať.    Textáciou „čitateľný QR kód“  je QR kód v takej kvalite tlače,  aby ho bolo možné opätovne zosnímať čítačkou čiarových kódov, ktorou sú vybavené mobilné telefóny prípadne špecializované zariadenia. Iba tak je možné zabezpečiť jednoduchosť a atraktívnosť overenia pokladničného dokladu pracovníkom finančnej správy alebo občanom Slovenskej republiky. Táto požiadavka uľahčuje overenie dokladu občanom, čím ho nepriamo stimuluje k tejto aktivite a napomáha teda hlavnému účelu, t. j. identifikácii podnikateľov, ktorí neevidujú tržbu podľa zákona a tým teda občania nepriamo podporujú boj proti daňovým podvodom.

V § 8 sa navrhuje doplniť nový odsek 8, ktorým sa ustanovuje jednoznačný zákaz  úpravy údajov pokladničného dokladu z virtuálnej registračnej pokladnice pred jeho samotnou tlačou. 

K bodu 2 [§ 2 písm. e)]

Navrhuje sa sprecizovať pojem vlastný registračný program a jeho zreálnenie na skutočné fungovanie elektronickej registračnej pokladnice a fiskálnej tlačiarne. 

K bodom 4 a 5 [§ 3 ods. 2 písm. a) a b)]

Ide o zosúladenie terminológie so zákonom č. 447/2008 Z. z. o peňažných príspevkoch na kompenzáciu ťažkého zdravotného postihnutia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

K bodu 6 (§ 3 ods. 7)

Doplnené ustanovenie prispeje k zníženiu podnetov kupujúcich na nevydanie pokladničného dokladu podnikateľom, ktorý nie je povinný používať na evidenciu tržieb elektronickú registračnú pokladnicu alebo virtuálnu registračnú pokladnicu a zjednoduší sa aj činnosť orgánov finančnej správy, ktorí pri miestnom zisťovaní nebudú musieť spísať zápisnicu o tejto skutočnosti. Zákon taxatívne neustanovuje, aký formát alebo čo musí presne oznámenie o tom, že podnikateľ nie je povinný používať elektronickú registračnú pokladnicu alebo virtuálnu registračnú pokladnicu obsahovať. Odporúča sa, aby podnikateľ nadväzne na zákon v oznámení uviedol, napr. že nie je podnikateľom alebo sa na neho vzťahuje výnimka podľa § 3 ods. 2 alebo neposkytuje službu uvedenú v prílohe č. 1 k zákonu. Formát a miesto umiestnenia oznámenia je tiež na rozhodnutí podnikateľa a malo byť také, aby pre zákazníka bolo čo najviac prístupné a zrozumiteľné.

Nadväzne na výnimku z používania registračných pokladníc fyzickými osobami s ťažkým zdravotným postihnutím alebo s ťažkým zdravotným postihnutím so sprievodcom, sa navrhuje, aby tieto osoby na predajnom mieste mali na účely kontroly preukaz fyzickej osoby s ťažkým zdravotným postihnutím alebo preukaz s ťažkým zdravotným postihnutím so sprievodcom alebo ich overenú fotokópiu.  
	
K bodu 7 [§ 4 ods. 1 písm. b)]

V záujme toho, aby podnikateľ nepoužíval na evidenciu tržieb inú pokladnicu ako tú, ktorá bola certifikovaná, navrhuje sa túto podmienku doplniť. 

K bodom 8 a 9  (§ 4 ods. 6)

Návrh vychádza z potrieb praxe. Výrobcovia, dovozcovia a distribútori elektronických registračných  pokladníc budú povinní poskytovať na základe výzvy Colného úradu Bratislava aj iné informácie a nástroje ako sú uvedené v  písm. a) až e) tohto ustanovenia. Vo výzve Colný úrad Bratislava uvedie, ktoré informácie alebo nástroje je výrobca, dovozca alebo distribútor povinný poskytnúť.  

K bodu 10 (§ 4 ods. 9)

Ustanovenie je doplnené nadväzne na skutočnosť, že kontrolu dodržiavania ustanovení zákona vykonáva nie-len daňový úrad, colný úrad, ale aj finančné riaditeľstvo a Kriminálny úrad.

K bodu 11 (§ 4 ods. 10)

V ustanovení sa navrhuje povinnosť pre výrobcu, dovozcu a distribútora elektronickej registračnej pokladnice oznámiť Colnému úradu Bratislava aktualizáciu vstavaného registračného programu alebo vlastného registračného programu s označením ich verzie a zároveň sa navrhujú údaje, ktoré v oznámení budú uvedené.

K bodu 12  (§ 4a ods. 1)

S prihliadnutím na nové znenie § 2 písm. b) sa upravuje, akú virtuálnu registračnú pokladnicu je možné používať a zároveň sa ustanovenie zosúlaďuje s praxou v tom smere, že na jednom predajnom mieste je možné používať viaceré virtuálne registračné pokladnice, čo je už aj v súčasnosti umožnené. 

K bodu 13  (§ 4a ods. 3)

Vzhľadom na to, že virtuálna registračná pokladnica je zriadená v prostredí finančného riaditeľstva musia byť tlačové výstupy, t j. pokladničné doklady, pásky uzávierok, resp. iné doklady vytlačené tak, ako ich nastavilo finančné riaditeľstvo vo svojom systéme. Podľa predloženého návrhu nie je možné, aby obsah a usporiadanie výsledných výstupov vytvorených virtuálnou registračnou pokladnicou bolo možné doplňovať a upravovať. Pokiaľ ide o formát tlače, tento nie je taxatívne ustanovený. 

K bodu 15 (§ 4b ods. 9)

Navrhuje sa predĺžiť lehotu, o ktorú môže odvolací orgán predĺžiť Colnému úradu Bratislava lehotu na rozhodnutie o žiadosti na vykonanie certifikácie. Dôvodom na zmenu lehoty sú poznatky z praxe, a to, že v záujme dôsledného uskutočnenia certifikácie v odôvodnených prípadoch je doteraz ustanovená lehota krátka. V praxi sa často stáva, že je potrebné doplniť doklady, ktoré sú nevyhnutné pre certifikačné konanie a za týmto účelom musí  Colný úrad Bratislava vyzvať dotknutú osobu na ich doplnenie, pričom táto osoba nie vždy vie z objektívnych dôvodov tieto doklady predložiť tak, aby Colný úrad Bratislava mohol rozhodnúť v zákonnej lehote. 

K bodu 16  (§ 4b ods. 17)

Navrhuje sa, že finančné riaditeľstvo bude na základe právoplatných rozhodnutí o certifikácii zverejňovať na svojom webovom sídle zoznam certifikovaných elektronických registračných pokladníc alebo fiskálnych tlačiarní.

K bodu 17 [§ 5 ods. 2 písm. b)] 

Navrhuje sa, že servisná organizácia si nebude plomby na plombovanie registračných pokladníc objednávať na daňovom úrade, ale na finančnom riaditeľstve, nakoľko objednávanie a predaj plomb zabezpečuje finančné riaditeľstvo v sídle svojej organizačnej zložky.

K bodu 18 [§ 5 ods. 2 písm. c)]

Navrhuje sa nahradiť miestne príslušný daňový úrad colným úradom, nakoľko činnosti súvisiace s plombami prechádzajú do kompetencie colných úradov z dôvodu zefektívnenia tejto činnosti.

K bodu 19  [§ 5 ods. 2 písm. e) až g)]

V záujme toho, aby registračné pokladnice boli zosúladené so zmenami, ktoré môžu nastať vo vstavanom registračnom programe alebo vo vlastnom registračnom programe, navrhuje sa, aby tieto zmeny boli vykonané servisnou organizáciou v rámci opravy alebo povinnej údržby elektronickej registračnej pokladnice.

Nadväzne na to, že zúčtovanie odberu a použitia prevzatých plomb sa navrhuje vykonávať na colnom úrade, tak aj oznámenie o strate plomby sa navrhuje vykonávať na colnom úrade.

Nadväzne na úpravu § 13 sa navrhuje ustanoviť servisnej organizácii povinnosť oznámiť podnikateľovi všetky zmeny údajov týkajúcich sa servisnej organizácie, ktorá pre podnikateľa vykonáva opravu a údržbu elektronických registračných pokladníc na účely vykonania zmien v knihe pokladnice a následne oznámenia zmien na daňovom úrade.
 
K bodom 20 a 21 [§ 6 ods. 1 písm. c); § 6 ods. 6 písm. d)]

Navrhuje sa doplniť ďalšiu podmienku na zápis fyzickej alebo právnickej osoby do registra servisných organizácií daňovým úradom a podmienku na vyčiarknutie servisnej organizácie z registra servisných organizácií.

K bodu 22 [§ 7 ods. 1]

Z dôvodu jednoznačnosti sa navrhuje doplniť aj do § 7 ods. 1, že požiadať o pridelenie daňového kódu elektronickej registračnej pokladnice môže podnikateľ na ktoromkoľvek daňovom úrade. 

K bodu 23 (§ 7 ods. 3)

Nadväzne na bod 21 (§ 7 ods. 1), v ktorom sa z dôvodu jednoznačnosti doplnilo, že požiadať o pridelenie daňového kódu elektronickej registračnej pokladnice môže podnikateľ na ktoromkoľvek daňovom úrade, sa posledná veta stala bezpredmetnou.

K bodu 24 [§ 7 ods. 6)]

V prípade, že sa elektronická registračná pokladnica používa na rôznych predajných miestach v odlišnom čase, navrhuje sa, aby sa v knihe elektronickej registračnej pokladnice a aj na tlačových výstupoch z registračných pokladníc uvádzalo ako predajné miesto prenosná pokladnica. Predajné miesto  je definované v § 2 písm. l), a teda všade, kde sa v zákone uvádza predajné miesto sa v zmysle § 7 ods. 6 bude uvádzať prenosná pokladnica.

K bodu 25 (§ 7a ods. 3)

Navrhuje sa ustanoviť skrátenú lehotu na oznámenie zmeny predajného miesta.  

K bodu 26 (§ 7a ods. 4) 

Nadväzne na poznatky z praxe sa novozavedeným odsekom 4 upravuje pri používaní virtuálnej registračnej pokladnice, v ktorých prípadoch sa ako predajné miesto uvádza „prenosná pokladnica“.

K bodu 27 (§ 8 ods. 3)

S prihliadnutím na poznatky z praxe sa v ustanovení  navrhuje doplniť, že pri pomenovaní tovaru alebo služby, ktorý sa uvádza na pokladničnom doklade, nie je možné použiť len číselný znak alebo alfanumerický kód. Z uvedeného vyplýva, že tovar musí byť označený podstatným menom, resp. jeho prívlastkom a až potom môže dôjsť k doplneniu číselným znakom alebo alfanumerickým kódom, t. j. ide o kombináciu menného a číselného názvu. 

Navrhované znenie neupravuje, že číselný znak a alfanumerický kód má byť uvedený za slovným označením, len nepripúšťa označenie tovaru alebo služby iba číselným znakom alebo alfanumerickým kódom; tzn. že novelou sa zakazuje označiť tovar alebo službu iba číselným znakom alebo alfanumerickým kódom.

K bodom 30 a 31 (§ 10 ods. 1;  § 10 ods. 4)

Navrhuje sa, aby postup uvedený pri prerušení prevádzky elektronickej registračnej pokladnice alebo virtuálnej registračnej pokladnice sa vzťahoval na podnikateľa bez ohľadu na to, či závažný dôvod prerušenia prevádzky vznikol bez jeho zavinenia alebo s jeho zavinením. 

V záujme zníženia administratívnej záťaže a z dôvodu, že údaje z paragónov je podnikateľ povinný zaevidovať v elektronickej registračnej pokladnici dodatočne, navrhuje sa zrušenie povinnosti vyhotovovať dennú uzávierku z paragońov.

K bodu 32 (§ 11 ods. 2)

Navrhuje sa, aby pri výmene fiskálnej pamäte bola do knihy pokladnice zapísaná výška kumulovaného obratu. Tento údaj využije podnikateľ pri strate údajov z pokladnice za účelom preukázania výšky kumulovaného obratu, najmä na účely kontroly. 

K bodu  33 (§ 12 ods. 4)

Ide o legislatívnu úpravu nadväzne na § 4a ods. 2 písm. a), podľa ktorého pri virtuálnej registračnej pokladnici ochranný znak obsahuje iba pokladničný doklad. 

K bodu 34 (§ 13 ods. 3)

Navrhuje sa povinnosť podnikateľa zapísať všetky zmeny týkajúce sa identifikačných údajov podnikateľa, údajov o elektronickej registračnej pokladnici a údajov o servisnej organizácii do knihy elektronickej registračnej pokladnice, a to do 15 dní odo dňa kedy tieto zmeny nastali.

Pri zmene predajného miesta, ak je odlišné od miesta podnikania alebo sídla podnikania, pri zmene servisnej organizácie alebo pri zápise druhej servisnej organizácie je podnikateľ povinný oznámiť v ustanovenej lehote daňovému úradu, že vykonal zápis zmien do knihy elektronickej registračnej pokladnice. 

Navrhovanou úpravou ide o zníženie administratívnej záťaže podnikateľa, pretože oproti v súčasnosti platnej úprave, nebude musieť ísť na daňový úrad s knihou pokladnice, ale bude postačovať, ak si zmeny v knihe pokladnice vykoná sám a taxatívne uvedené zmeny  v ustanovenej lehote len oznámi daňovému úradu. 

K bodu 35 (§ 15 ods. 1)

Vzhľadom na to, že podľa zákona nie je potrebné pri uvedení pokladnice do prevádzky zaznamenať do prevádzkovej pamäte daňový kód pokladnice, navrhuje sa z ustanovenia vypustiť povinnosť servisnej organizácie odstrániť daňový kód elektronickej registračnej pokladnice z prevádzkovej pamäte.

Ďalej sa navrhuje, aby rovnako ako pri výmene fiskálnej pamäte bola pri ukončení prevádzky elektronickej registračnej pokladnice do knihy pokladnice zapísaná aj výška kumulovaného obratu. Tento údaj využije podnikateľ pri strate údajov z pokladnice za účelom preukázania výšky kumulovaného obratu, najmä na účely kontroly.

Navrhuje sa ustanovenie spresniť tak, aby bol podnikateľ po ukončení prevádzky elektronickej registračnej pokladnice povinný uchovávať vybranú fiskálnu pamäť do uplynutia lehoty na zánik práva vyrubiť daň alebo rozdiel dane, rovnako ako pri výmene fiskálnej pamäte.
	
K bodu 36 (§ 15 ods. 2)

Nie je účelné ani efektívne, aby podnikateľ pri ukončení prevádzky musel knihu pokladnice predkladať miestne príslušnému daňovému úradu. Za účelom zjednotenia postupu pri uvedení elektronickej registračnej pokladnice do prevádzky s postupom pri ukončení prevádzky elektronickej registračnej pokladnice sa navrhuje, aby mal podnikateľ možnosť ukončiť prevádzku elektronickej registračnej pokladnice na ktoromkoľvek daňovom úrade.

K bodu 37 až 39  [§ 15 ods. 6 a 7; § 15a ods. 2; § 15a ods. 4 a 5]  

Na základe potreby preukázanej v praxi sa navrhuje upraviť ukončenie používania registračných pokladníc z úradnej moci aj v tých prípadoch, ak podnikateľ daňovému úradu neoznámil alebo nemohol oznámiť ukončenie prevádzky a ak daňový úrad potrebuje ukončiť používanie registračných pokladníc z vlastného podnetu alebo z podnetu iného orgánu finančnej správy.

Zároveň sa navrhuje upraviť lehotu na ukončenie používania registračných pokladníc, ak dôjde k úmrtiu podnikateľa alebo k zániku spoločnosti bez likvidácie.

Pri ukončení používania virtuálnej registračnej pokladnice  budú podľa návrhu nové prihlasovacie údaje zaslané nielen podnikateľovi, ale aj dedičovi alebo právnemu nástupcovi.

K bodu 40 (§ 16 ods. 3)

Podľa doterajšieho znenia ustanovenia predával plomby servisnej organizácii daňový úrad. Nakoľko na daňových úradoch nie sú zriadené pokladnice, navrhuje sa, aby predaj plomb zabezpečovalo finančné riaditeľstvo.

K bodu 41 (§ 16 ods. 5 a 6)

Upravuje sa postup pri zúčtovaní odberu a použitia prevzatých plomb tak, aby uvedené činnosti prešli z daňových úradov do kompetencie colných úradov z dôvodu vyššej efektívnosti. 

Navrhuje sa samostatne upraviť postup pri zúčtovaní odberu a použitia prevzatých plomb pre činné servisné organizácie a pre tie, ktoré prestali vykonávať činnosť. 
Servisné organizácie, ktoré neprestali vykonávať činnosť sú povinné vykonať zúčtovanie odberu a použitia prevzatých plomb za prvý polrok príslušného kalendárneho roka do 31. júla a za druhý polrok do 31. januára nasledujúceho kalendárneho roka.

Servisné organizácie, ktoré prestali vykonávať opravy a údržbu elektronických registračných pokladníc sú povinné vykonať zúčtovanie odberu a použitia prevzatých plomb na colnom úrade do 30 dní od nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia daňového úradu o vyčiarknutí servisnej organizácie z registra.

Zároveň sa ustanovuje postup pre colný úrad v prípade zničenia plomb, ktoré boli pri zúčtovaní vrátené.

K bodom 42 až 44 (§ 16 ods.7)

Ustanovením sa navrhuje písomné predkladanie zúčtovania servisnou organizáciou nahradiť zúčtovaním predkladaným na dátovom médiu. 

Precizuje sa, aké údaje a v akom rozsahu má servisná organizácia pri zúčtovaní odberu a použitia prevzatých plomb predkladať. V tomto prípade nejde o zvýšenie administratívnej záťaže na strane servisnej organizácie, ale o nevyhnutne potrebný úkon, ktorý smeruje k dosiahnutiu zákonom chráneného záujmu.

Rozširuje sa zoznam údajov, ktoré je servisná organizácia povinná uviesť v zúčtovaní plomb o údaj o počte a identifikácii stratených plomb.

K bodu 45 (§ 16 ods. 8)

Ustanovenie sa navrhuje vypustiť, nakoľko zúčtovanie a evidencia plomb sa bude vykonávať na colnom úrade a finančnom riaditeľstve; orgán a spôsob si finančná správa určí interne nadväzne na organizačnú štruktúru a možnosti informačných systémov.  

K bodom 46 až 69 (§ 16a, 16b, 16c)

Ustanovenia o správnych deliktoch a sankciách reagujú na niektoré nové ustanovené povinnosti, a preto je potrebné ustanoviť nové správne delikty a pokuty za porušenie týchto správnych deliktov. Z uvedených dôvodov sa preto navrhuje nové znenie, resp. doplnenie príslušných ustanovení. Niektoré ustanovenia sa spresňujú a zároveň sa navrhuje, aby pokuty za porušenie správnych deliktov týkajúcich sa servisných organizácii, výrobcov, dovozcov, distribútorov elektronických registračných pokladníc a iných osôb  mohli ukladať aj colné úrady.

Osobitne sa navrhuje pokuta za nesprávne uvedenie názvu tovaru alebo služby na pokladničnom doklade. Podľa návrhu pri prvom nesprávnom označení, daňový úrad alebo colný úrad pokutu neuloží, ale podnikateľa na uvedenú skutočnosť upozorní a v prípade, že nedostatky nebudú odstránené až potom bude uložená pokuta, ktorú sa zároveň navrhuje ukladať v nižšej výške. Ak po upozornení nedostatky nebudú odstránené a daňový úrad alebo colný úrad zistí porušenie, tak pri tomto zistení uloží pokutu podľa § 16b ods. 1 písm. c) a pri každom ďalšom porušení podľa § 16b ods. 2 písm. c). 

Pri správnych deliktoch uvedených v § 16a písm. am), ap) a ar) sa ruší taxatívne ustanovená výška pokuty a navrhuje sa zaviesť rozpätie od 2 000 eur do 10 000 eur a pri opakovanom porušení od 4 000 eur do 20 000 eur.

K bodu 70 (§ 17 ods. 1)	

Pri sofistikovaných podvodoch je nevyhnutné z hľadiska dokazovania vykonať viacero kontrolných nákupov na preukázanie podvodného správania sa podnikateľa. Za súčasnej právnej úpravy je takéto dokazovanie veľmi náročné a často krát takmer nemožné.

Podľa doterajšieho znenia ustanovenia, finančná správa môže ako dôkaz pri kontrole využiť iba dva druhy dokladov získaných od fyzických osôb a právnických osôb a to pokladničný doklad a paragón, pričom v praxi takéto osoby svojimi podaniami spravidla upozorňujú finančnú správu na to, že podnikateľ po prijatí tržby odovzdal kópiu pokladničného dokladu, doklad označený slovami „NEPLATNÝ DOKLAD“ alebo zasielajú potvrdenie o zaplatenom cestovom vyhotovenom taxametrom alebo príjmový pokladničný doklad vyhotovený v súlade so zákonom č. 431/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov. S prihliadnutím na uvedené sa navrhuje rozšíriť okruh dokladov, na základe ktorých možno preukázať krátenie tržieb podnikateľmi.

K bodu 71 (§ 17a)

Ide o precizovanie procesu zabezpečenia elektronickej registračnej pokladnice. Za účelom simulácie reálnej prevádzky elektronickej registračnej pri technickej  expertíze je potrebné, aby expertízny orgán mal k dispozícii okrem pokladnice aj ďalšie prístroje s ňou spojené (alebo prístroje podporujúce jej činnosť). Preto sa navrhuje zadefinovať rozsah prístrojov, ktoré je možné zabezpečiť spolu s pokladnicou.

Odstránenie plomby pri technickej expertíze je síce nepriamo možné, nakoľko bez jej odstránenia nie je možné úplne preveriť stav elektronickej registračnej pokladnice, ale z hľadiska jednoznačného postupu sa toto oprávnenie pre Colný úrad Bratislava navrhuje ustanoviť. Zároveň sa upravuje lehota, v ktorej je Colný úrad Bratislava povinný vykonať technickú expertízu. 
 
Okrem toho sa navrhuje, aby výrobcovia, dovozcovia a distribútori pokladníc  na výzvu Colnému úradu Bratislava na účely výkonu technickej expertízy poskytovali potrebnú súčinnosť. 

Pri zabezpečení a prepadnutí elektronickej registračnej pokladnice sa postupuje primerane podľa príslušných ustanovení daňového poriadku, osobitne sa navrhuje lehota na zničenie prepadnutej elektronickej registračnej pokladnice.   

K bodu 72 (§ 17b)

V ustanovení sa navrhuje postup, ktorý uplatní podnikateľ, ktorému bola zabezpečená, resp. prepadnutá elektronická registračná pokladnica. V uvedených prípadoch sa bude v záujme zachovania evidencie prijatých tržieb uplatňovať náhradná evidencia formou paragónov a rovnako sa budú paragóny aj archivovať. Ak sa podnikateľ rozhodne, že nebude uplatňovať náhradnú evidenciu, môže používať inú elektronickú registračnú pokladnicu alebo virtuálnu registračnú pokladnicu, ktoré boli uvedené do prevádzky spôsobom podľa zákona.

K bodu 73 (§ 18cd Prechodné ustanovenie)

Nadväzne na zmeny v ustanoveniach o sankciách sa v záujme jednoznačnosti navrhujú prechodné ustanovenia.

S prihliadnutím na to, aby podnikateľ nemusel z titulu navrhnutých zmien kúpiť novú  knihu elektronickej registračnej pokladnice, navrhuje sa prechodné ustanovenie, a to aby si podnikateľ tieto zmeny v knihe pokladnice, t. j. popisy  (nadpisy) dotknutých kolóniek doplnil (dopísal), resp. upravil napr. prelepením sám. 

K bodu 74 (§ 18d)

Vzhľadom na to, že návrh zákona je technickým predpisom musí byť vykonaná notifikácia v súlade so Smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1535 
z 9. septembra 2015, ktorou sa stanovuje postup pri poskytovaní informácií v oblasti technických predpisov a pravidiel vzťahujúcich sa na služby informačnej spoločnosti (kodifikované znenie) (Ú.v.EÚ L 241, 17.9.2015).

K bodom 75  a 76 

Príloha č. 3 – Kniha elektronickej registračnej pokladnice sa upravuje z dôvodu, že zákonom boli ustanovené nové povinnosti, ktoré je potrebné zaznamenať do tejto knihy. 

K čl. II

Účinnosť zákona sa navrhuje od 1. januára 2018.