ZÁKON
 o radiačnej ochrane a o zmene a doplnení niektorých zákonov

Čl. 1
Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto zákone:

PRVÁ ČASŤ

PRVÁ HLAVA

PRVÝ DIEL
ZÁKLADNÉ USTANOVENIA

§ 1	
Predmet úpravy
(1)	 Tento zákon upravuje
a)	výkon štátnej správy v oblasti radiačnej ochrany,
b)	podmienky na vykonávanie činnosti
1.	vedúcej k ožiareniu,
2.	v prostredí s prírodným ionizujúcim žiarením, 
c)	podmienky na poskytovanie služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany,
d)	požiadavky na 
1.	ochranu pracovníkov a obyvateľov pred ožiarením radónom vo vnútornom ovzduší budov, vonkajším ožiarením zo stavebného materiálu a pretrvávajúcim ožiarením, ktoré je dôsledkom núdzovej situácie alebo dôsledkom ľudskej činnosti v minulosti,
2.	zaistenie bezpečnosti rádioaktívneho žiariča a rádioaktívneho materiálu,
3.	monitorovanie radiačnej situácie,
e)	obmedzovanie ožiarenia z pitnej vody,) prírodnej minerálnej vody) a pramenitej vody,)
f)	pripravenosť na núdzovú situáciu ožiarenia, 
g)	povinnosti fyzických osôb a právnických osôb pri zabezpečovaní radiačnej ochrany.

(2)	 Tento zákon sa vzťahuje na plánovanú situáciu ožiarenia, existujúcu situáciu ožiarenia alebo na núdzovú situáciu ožiarenia zahŕňajúcu riziko ožiarenia, ktoré nemožno zanedbať z hľadiska radiačnej ochrany alebo vplyvu na životné prostredie v rámci dlhodobej ochrany zdravia obyvateľstva.
(3)	Tento zákon sa nevzťahuje na 
a)	ožiarenie kozmickým žiarením na úrovni, ktorá je bežná na zemskom povrchu,
b)	nadzemné ožiarenie ionizujúcim žiarením z rádionuklidov prítomných v zemskej kôre neporušenej ľudskou činnosťou,
c)	ožiarenie prírodnými rádionuklidmi na úrovni bežne sa vyskytujúcej v ľudskom tele,
d)	ožiarenie jednotlivca z obyvateľstva alebo pracovníka, ktorí nie sú členmi posádky lietadla alebo kozmickej lode, kozmickým žiarením počas letu alebo pobytu v kozmickom priestore,
e)	ožiarenie návštevníka jaskyne a pacienta, ktorý sa podrobuje liečbe v jaskyni,
f)	ožiarenie z prírodnej liečivej vody uznanej podľa osobitného predpisu.)
Základné ustanovenia
§ 2	
(1)	 Aktivácia je proces, v ktorom je stabilný nuklid transformovaný na rádionuklid tak, že látka, ktorá ho obsahuje, je ožiarená časticami alebo vysoko energetickým gama žiarením.     
(2)	Bežné ožiarenie je ožiarenie, ktoré sa očakáva pri vykonávaní činnosti vedúcej k ožiareniu vrátane servisu, dozoru alebo vyraďovania zdroja ionizujúceho žiarenia z prevádzky za bežných prevádzkových podmienok a pri očakávaných odchýlkach od bežnej prevádzky, ktoré je možné udržať pod kontrolou.
(3)	Činnosť vedúca k ožiareniu je ľudská aktivita, ktorá môže viesť k zvýšeniu ožiarenia osôb a riadi sa ako plánovaná situácia ožiarenia; za činnosť vedúcu k ožiareniu sa považuje   ožiarenie umelým zdrojom ionizujúceho žiarenia alebo prírodným ionizujúcim žiarením, keď sa prírodné rádionuklidy spracovávajú pre ich rádioaktívne vlastnosti, štiepne vlastnosti alebo množivé vlastnosti a zahŕňa
a)	výrobu, produkciu, spracovanie, nakladanie, použitie, predaj, držbu, skladovanie, prepravu, dovoz, distribúciu, vývoz, odstraňovanie a ukladanie rádioaktívnych látok,
b)	nakladanie, skladovanie, prepravu a odstraňovanie rádioaktívnych odpadov,
c)	výrobu a prevádzku elektrického prístroja, ktorý vyžaruje ionizujúce žiarenie a obsahuje súčasti, ktoré pracujú s potenciálovým rozdielom väčším ako 5 kV.
(4)	Činnosť v prostredí s prírodným ionizujúcim žiarením je pracovná činnosť, ktorá vedie k ožiareniu pracovníka alebo jednotlivca z obyvateľstva prírodnými zdrojmi žiarenia, ktoré nie je zanedbateľné z hľadiska radiačnej ochrany; zahŕňa spracovanie materiálu obsahujúceho prírodné rádionuklidy, prácu v podzemí a ožiarenie posádky lietadla alebo kozmickej lode.
(5)	Činnosť v prostredí so zvýšeným prírodným ionizujúcim žiarením je pracovná činnosť, ktorá sa vykonáva v prostredí, kde efektívna dávka pracovníka spôsobená ožiarením prírodným ionizujúcim žiarením aj po vykonaní opatrení na obmedzenie ožiarenia môže byť vyššia ako 6 mSv; riadi sa ako plánovaná situácia ožiarenia.
(6)	Dozimetrická služba je fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá poskytuje službu osobnej dozimetrie a zodpovedá za kalibráciu, odčítanie, vyhodnotenie a interpretáciu údajov zaznamenaných osobnými dozimetrami, za ďalšie metódy a postupy používané pri hodnotení veľkosti vonkajšieho ožiarenia a za meranie aktivity rádionuklidov v ľudskom tele alebo v biologických vzorkách pri hodnotení veľkosti vnútorného ožiarenia.
(7)	Externý pracovník je pracovník, ktorý nie je zamestnancom prevádzkovateľa zodpovedného za prevádzku kontrolovaného pásma alebo sledovaného pásma a vykonáva tam pracovnú činnosť vrátane žiakov a študentov.
(8)	 Generátor žiarenia je prístroj alebo zariadenie, ktoré je schopné generovať ionizujúce žiarenie, ako je röntgenové žiarenie, neutróny, elektróny alebo iné nabité častice. 
(9)	 Havarijné ožiarenie je ožiarenie inej ako zasahujúcej osoby v dôsledku radiačnej nehody alebo radiačnej havárie. 
(10)	 Indikačná dávka kvality pitnej vody je hodnota ročného úväzku efektívnej dávky z príjmu prírodných rádionuklidov a umelých rádionuklidov pitnou vodou okrem 3H, 222Rn a produktov premeny 222Rn s krátkou dobou polpremeny.
(11)	 Indikačná hodnota kvality pitnej vody je hodnota rádiologického ukazovateľa kvality pitnej vody, ktorej prekročenie si vyžaduje optimalizáciu radiačnej ochrany.
(12)	 Indikačná hodnota kvality prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody je hodnota rádiologického ukazovateľa kvality prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody, ktorej prekročenie si vyžaduje optimalizáciu radiačnej ochrany.
(13)	 Individuálna ujma je klinicky pozorovateľný škodlivý účinok, ktorý sa prejaví u ožiarenej osoby alebo jej potomkov ihneď alebo s oneskorením; pri oneskorenom účinku je škodlivý účinok charakterizovaný najmä pravdepodobnosťou jeho vzniku. 
(14)	 Inštitucionálny rádioaktívny odpad je odpad, ktorý vzniká pri práci so zdrojom ionizujúceho žiarenia okrem vyhoretého jadrového paliva a rádioaktívneho odpadu z jadrových zariadení.
(15)	 Intervenčná rádiológia je použitie röntgenových zobrazovacích techník na uľahčenie zavedenia nástroja, kamery alebo zdravotníckej pomôcky do tela pacienta a na uľahčenie ich usmernenia v jeho tele na diagnostiku alebo liečbu.
(16)	 Ionizujúce žiarenie je žiarenie prenášajúce energiu vo forme častíc alebo elektromagnetických vĺn s vlnovou dĺžkou 100 nm alebo kratšou alebo s frekvenciou 3.1015 Hz alebo vyššou, ktoré má schopnosť priamo vytvárať ióny alebo nepriamo vytvárať ióny. 
(17)	 Jednotlivec z obyvateľstva je osoba, ktorá môže byť vystavená ožiareniu okrem osôb vystavených ožiareniu pri práci a osôb vystavených lekárskemu ožiareniu.  
(18)	 Končatiny  sú ruky, predlaktia, chodidlá a členky. 
(19)	 Kontrola kvality je súbor činností, ktorý je určený na udržanie kvality alebo zvýšenie kvality. Zahŕňa monitorovanie a hodnotenie funkčných charakteristík prístroja alebo zariadenia, ktoré možno definovať, merať  a udržiavanie ich na požadovanej úrovni. 
(20)	 Kontrolované pásmo je priestor pracoviska s kontrolovaným vstupom, v ktorom sa   vykonáva činnosť vedúca k ožiareniu a uplatňujú sa osobitné pravidlá na zabezpečenie radiačnej ochrany a na zamedzenie šírenia rádioaktívnej kontaminácie.
(21)	 Lekárske rádiologické pracovisko je pracovisko poskytovateľa zdravotnej starostlivosti, ktorý má vydané povolenie na prevádzkovanie zdravotníckeho zariadenia podľa osobitného predpisu,) (ďalej len „poskytovateľ zdravotnej starostlivosti“) na ktorom sa vykonáva lekárske ožiarenie.
(22)	 Lekársky rádiologický je prívlastok, ktorý vyjadruje súvislosť s postupmi pri vykonávaní lekárskeho ožiarenia na jeho plánovanie, riadenie a verifikáciu; vzťahuje sa diagnostiku v rádiológii, intervenčnú rádiológiu, radiačnú onkológiu, nukleárnu medicínu,  zubné lekárstvo a iné lekárske použitie ionizujúceho žiarenia.
(23)	 Lekársky rádiologický postup je postup na vykonávanie lekárskeho ožiarenia pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti, ktorý využíva zdroj ionizujúceho žiarenia pri
a)	diagnostike v rádiológii, v zubnom lekárstve a pri in vivo diagnostike v nukleárnej medicíne (ďalej len „rádiologický diagnostický postup“),
b)	liečbe ionizujúcim žiarením v radiačnej onkológii alebo liečbe rádionuklidmi v nukleárnej medicíne (ďalej len „rádiologický liečebný postup“).
(24)	 Lekársky praktický rádiologický postup je vykonanie konkrétneho lekárskeho ožiarenia a podporné činnosti vrátane obsluhy a používania rádiologického prístroja, hodnotenia technických parametrov a fyzikálnych parametrov vrátane dávok ožiarenia, kalibrácie a údržby prístroja, prípravy a podávania rádioaktívnej látky a procesu spracovania obrazu, filmov a snímok.
(25)	 Limit dávky je hodnota efektívnej dávky alebo ekvivalentnej dávky v určitom období, ktorú nemožno u fyzickej osoby prekročiť. 
(26)	 Medzná dávka je obmedzenie, ktoré sa používa v procese optimalizácie pri plánovanej situácii ožiarenia na obmedzenie alternatív riešenia a ktoré je stanovené ako horná hranica individuálnej osobnej dávky spôsobenej daným zdrojom ionizujúceho žiarenia. 
(27)	 Medzná hodnota kvality pitnej vody je hodnota ukazovateľa kvality pitnej vody, ktorej prekročením stráca pitná voda  vyhovujúcu kvalitu v ukazovateli, ktorého hodnota bola prekročená.
(28)	 Medzná hodnota kvality prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody je hodnota ukazovateľa kvality prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody, ktorej prekročením stráca prírodná minerálna voda alebo pramenitá voda  vyhovujúcu kvalitu v ukazovateli, ktorého hodnota bola prekročená.
(29)	 Monitorovanie je opakované meranie veličín, ktorými sa kontroluje, sleduje a hodnotí ožiarenie osôb, meranie rádioaktívnej kontaminácie pracovníkov a pracoviska so zdrojom ionizujúceho žiarenia. 
(30)	 Monitorovanie životného prostredia je systematické meranie radiačných veličín v životnom prostredí; môže zahŕňať meranie externých dávkových príkonov pochádzajúcich z rádioaktívnych látok v životnom prostredí alebo meranie aktivít rádionuklidov v rôznych zložkách životného prostredia. 
(31)	 Nápravné opatrenie je súhrn činností, ktorých cieľom je odvrátiť ožiarenie alebo obmedziť ožiarenie pri existujúcej situácii ožiarenia; vykonáva sa odstránením zdroja ionizujúceho žiarenia alebo znížením jeho aktivity, znížením počtu zdrojov alebo prerušením ciest ožiarenia. 
(32)	 Nelekárske ožiarenie je zámerné ožiarenie osoby na jej zobrazenie, ktorého cieľom nie je prínos pre zdravie ožiarenej osoby. 
(33)	 Neplánované lekárske ožiarenie je lekárske ožiarenie, ktoré sa výrazne odlišuje od lekárskeho ožiarenia plánovaného a indikovaného pacientovi lekárom.
(34)	 Nepoužívaný žiarič je rádioaktívny žiarič, ktorý sa pri činnosti vedúcej k ožiareniu už ďalej nepoužíva a s jeho ďalším používaním sa nepočíta.  
(35)	 Odborník, ktorý vykonáva lekárske ožiarenie je zdravotnícky pracovník podľa osobitného predpisu,) ktorý v rozsahu svojho vzdelania a kvalifikácie je oprávnený prevziať klinickú zodpovednosť za vykonanie lekárskeho ožiarenia. 
(36)	 Odborný zástupca pre radiačnú ochranu (ďalej len „odborný zástupca“) je osoba odborne spôsobilá, ktorú poveril prevádzkovateľ zabezpečovaním radiačnej ochrany pri činnosti vedúcej k ožiareniu; odborný zástupca dozerá na pracovisku u prevádzkovateľa na plnenie úloh alebo ich sám vykonáva. 
(37)	 Ochranné opatrenie je opatrenie iné ako nápravné opatrenie, ktorého cieľom je pri núdzovej situácii ožiarenia alebo pri existujúcej situácii ožiarenia odvrátiť alebo obmedziť ožiarenie.  
(38)	 Opustený žiarič je rádioaktívny žiarič podliehajúci administratívnej kontrole, ktorého používanie nebolo povolené, registrované alebo oznámené a je opustený, stratený alebo ukradnutý; za opustený žiarič sa považuje aj rádioaktívny žiarič, ktorý bol odovzdaný vlastníkom alebo odovzdaný prevádzkovateľom inej osobe bez oznámenia, registrácie alebo povolenia. 
(39)	 Osoba, ktorá sprevádza pacienta alebo opatruje pacienta vystaveného lekárskemu ožiareniu je osoba, ktorá je vystavená ožiareniu tým, že mimo rámca svojich pracovných povinností vedome a dobrovoľne pomáha osobe, ktorá sa podrobuje lekárskemu ožiareniu alebo sa stará o pacienta prepusteného po aplikácii rádioaktívnej látky zo zdravotníckeho zariadenia, žije s ním v spoločnej domácnosti alebo ho navštevuje (ďalej len „sprevádzajúca osoba“).
(40)	 Osoba s priamou zodpovednosťou za zabezpečenie radiačnej ochrany (ďalej len „osoba s priamou zodpovednosťou“) je osoba poverená prevádzkovateľom dohľadom nad dodržiavaním  požiadaviek na radiačnú ochranu pri vykonávaní konkrétnych pracovných činností so zdrojom ionizujúceho žiarenia.
(41)	 Otvorený žiarič je rádioaktívny žiarič, ktorý nespĺňa požiadavky uzavretého žiariča.
(42)	 Oznámenie je vyjadrenie úmyslu fyzickej osoby - podnikateľa alebo právnickej osoby  vykonávať činnosť vedúcu k ožiareniu, činnosť na pracovisku s možným zvýšeným ožiarením prírodným ionizujúcim žiarením alebo činnosť na pracovisku s možným zvýšeným ožiarením z radónu.  
(43)	 Ožiarenie je vystavenie osoby pôsobeniu ionizujúceho žiarenia, ktoré zahŕňa vonkajšie ožiarenie a vnútorné ožiarenie. 
(44)	 Ožiarenie obyvateľstva je ožiarenie osôb okrem ich ožiarenia pri práci alebo pri lekárskom ožiarení. 
(45)	 Ožiarenie pri práci je ožiarenie pracovníkov vrátane žiakov a študentov v súvislosti s výkonom ich pracovnej činnosti alebo prípravou na budúce povolanie.
(46)	  Ožiarenie pri práci v núdzovej situácii je ožiarenie zasahujúcej osoby počas núdzovej situácie ožiarenia.     
(47)	 Ožiarenie radónom je ožiarenie radónom a produktmi premeny radónu. 
(48)	 Plán odozvy na núdzovú situáciu je súbor opatrení naplánovaných s cieľom primeranej odozvy pri núdzovej situácii ožiarenia na základe predpokladaných udalostí a súvisiacich scenárov.    
(49)	 Pobytový priestor je priestor v bytovej budove) alebo v nebytovej budove,) ktorý svojou polohou, veľkosťou a stavebným usporiadaním spĺňa požiadavky na zdržiavanie sa osôb.
(50)	 Potenciálne ožiarenie je ožiarenie, ktoré sa s istotou neočakáva, ale môže byť dôsledkom udalosti alebo sledu udalostí pravdepodobnostnej povahy vrátane poruchy prístroja alebo zariadenia alebo chyby obsluhy. 
(51)	 Pracovisko je priestor, kde v dôsledku pracovnej činnosti efektívna dávka pracovníka môže prekročiť 1 mSv za kalendárny rok alebo ekvivalentná dávka v oku, koži alebo v končatinách môže prekročiť príslušný limit ožiarenia jednotlivca z obyvateľstva.
(52)	 Pracovné miesto je časť pracoviska charakterizovaná ochrannými, izolačnými, ventilačnými a tieniacimi vlastnosťami, ktorá je vymedzená priestorovo alebo technologicky, kde sa vykonávajú samostatné práce so zdrojom ionizujúceho žiarenia; v miestnosti môže byť viac pracovných miest, ak každé tvorí z hľadiska organizácie práce samostatný celok.
(53)	 Pracovník je zamestnanec alebo samostatne zárobkovo činná osoba, ktorá je pri vykonávaní pracovnej činnosti vystavená ožiareniu, ktoré môže prekročiť niektorý z limitov ožiarenia pre obyvateľa. 
(54)	Pracovník kategórie A je pracovník, ktorého efektívna dávka z ožiarenia pri pracovnej činnosti by mohla byť väčšia ako 6 mSv za kalendárny rok alebo ekvivalentná dávka na očnú šošovku za kalendárny rok by mohla byť väčšia ako 15 mSv alebo ekvivalentná dávka v koži a končatinách za kalendárny rok by mohla byť väčšia ako 150 mSv.
(55)	 Pracovník kategórie B je pracovník, ktorý nie je klasifikovaný ako pracovník kategórie A.
(56)	 Prevádzkovateľ je fyzická osoba - podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá je zodpovedná za vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu alebo za zdroj ionizujúceho žiarenia aj vtedy, keď jeho vlastník alebo držiteľ činnosť vedúcu k ožiareniu nevykonáva.   
(57)	 Pripravenosť na odozvu na núdzovú situáciu („ďalej len havarijná pripravenosť“) je súbor organizačných, technických, materiálnych a personálnych opatrení pripravovaných podľa pravdepodobného priebehu núdzovej situácie na odvrátenie jej dopadov alebo zmiernenie dopadov, ktorý je spracovaný formou havarijného poriadku, zásahových inštrukcií, vnútorného havarijného plánu, plánu na ochranu obyvateľstva alebo havarijného plánu na celoštátnej úrovni.
(58)	 Prírodné ionizujúce žiarenie je ionizujúce žiarenie prírodného pozemského pôvodu alebo kozmického pôvodu.
(59)	 Prírodný zdroj ionizujúceho žiarenia je zdroj ionizujúceho žiarenia prírodného pozemského pôvodu alebo kozmického pôvodu.
(60)	 Radiačná ochrana je systém technických opatrení alebo organizačných opatrení na obmedzenie ožiarenia osôb pred účinkami ionizujúceho žiarenia.
(61)	 Rádioaktívna kontaminácia je nezámerná a neželaná prítomnosť rádioaktívnych látok; rádioaktívne kontaminovaný môže byť 
a)	povrch materiálu,
b)	objem materiálu v plynnej forme, kvapalnej forme alebo pevnej forme,
c)	ľudské telo.   
(62)	 Rádioaktívna látka je každá látka, ktorá obsahuje jeden alebo viac rádionuklidov, ktorých aktivita, hmotnostná aktivita alebo objemová aktivita nie je z hľadiska radiačnej ochrany zanedbateľná. 
(63)	 Rádioaktívny materiál je ľubovoľný materiál, ktorý obsahuje rádioaktívne látky.
(64)	 Rádioaktívny odpad je rádioaktívny materiál v plynnej forme, kvapalnej forme alebo pevnej forme, ktorého ďalšie využitie sa nepredpokladá a ktorý vzhľadom na obsah rádioaktívnych látok nie je možné uvoľniť spod administratívnej kontroly.  
(65)	 Rádioaktívny žiarič je zdroj ionizujúceho žiarenia, ktorý obsahuje rádioaktívny materiál na využitie jeho rádioaktivity. 
(66)	 Rádiologická udalosť je udalosť pri lekárskom ožiarení, pri ktorej dôjde k neplánovanému lekárskemu ožiareniu pacienta.
(67)	 Rádiologický ukazovateľ kvality pitnej vody1) je ukazovateľ kvality pitnej vody na monitorovanie obsahu prírodných rádionuklidov alebo umelých rádionuklidov v pitnej vode  a na zabezpečenie optimalizácie radiačnej ochrany.
(68)	 Rádiologický ukazovateľ kvality prírodnej minerálnej vody2) alebo pramenitej vody3) je ukazovateľ kvality prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody na monitorovanie obsahu prírodných rádionuklidov v prírodnej minerálnej vode alebo pramenitej vode a  na zabezpečenie optimalizácie radiačnej ochrany.
(69)	 Radón je rádionuklid Rn-222 a dcérske produkty jeho premeny. 
(70)	 Radónový index pozemku je miera rizika migrácie radónu z geologického podložia do ovzdušia.
(71)	 Referenčná úroveň v núdzovej situácii ožiarenia alebo v existujúcej situácii ožiarenia je hodnota efektívnej dávky, ekvivalentnej dávky, hmotnostnej aktivity alebo objemovej aktivity, ktorú nie je žiaduce v dôsledku núdzovej situácie ožiarenia dosiahnuť; nie je to limit ožiarenia, ktorý nemožno prekročiť. 
(72)	 Reprezentatívna osoba je jednotlivec reprezentujúci skupinu osôb, ktoré sú z daného zdroja a danou cestou najviac ožiarené, okrem osôb s extrémnymi zvyklosťami alebo neobvyklými zvyklosťami.   
(73)	  Situácia, pri ktorej dochádza k ožiareniu  (ďalej len „situácia ožiarenia“) je situácia, pri ktorej riziko ožiarenia ionizujúcim žiarením nemožno z hľadiska radiačnej ochrany  zanedbať; rozlišuje sa 
a)	plánovaná situácia ožiarenia, ktorá vzniká pri plánovanom používaní zdrojov ionizujúceho žiarenia alebo pri  ľudskej  činnosti, ktorá mení cesty ožiarenia a tým spôsobuje ožiarenie alebo  potenciálne ožiarenie osôb alebo životného prostredia, 
b)	núdzová situácia ožiarenia, ktorá vzniká pri núdzovej situácii,    
c)	existujúca situácia ožiarenia, ktorá v čase, keď sa rozhoduje o jej usmerňovaní, už existuje. 
(74)	 Sledované pásmo je priestor pracoviska, ktorý podlieha osobitnému sledovaniu z dôvodu ochrany pred ionizujúcim žiarením. 
(75)	 Spotrebný výrobok s pridaným rádionuklidom je prístroj alebo predmet, do ktorého bol pri výrobe zámerne pridaný rádionuklid alebo viacero rádionuklidov, alebo sa v ňom rádionuklidy vytvorili aktiváciou alebo produkuje ionizujúce žiarenie a ktorý možno uviesť na trh bez osobitného dohľadu po jeho predaji.  
(76)	 Spracovanie rádioaktívneho materiálu sú chemické procesy alebo fyzikálne procesy a postupy vrátane ťažby, konverzie, obohacovania štiepneho jadrového materiálu alebo množivého jadrového materiálu a regenerácia vyhoretého paliva. 
(77)	Stavebný materiál je akýkoľvek stavebný výrobok, ktorý je určený na trvalé zabudovanie do stavby alebo jej časti, ktorého vlastnosti majú vplyv na vlastnosti bytovej budovy alebo nebytovej budovy z hľadiska ožiarenia osôb ionizujúcim žiarením.  
(78)	 Štandardný rádiologický postup je postup pri lekárskom ožiarení, ktorý zodpovedá poznatkom vedy a klinickej praxe.
(79)	Torón je rádionuklid Rn-220 a dcérske produkty jeho premeny. 
(80)	  Umelý zdroj ionizujúceho žiarenia je zdroj ionizujúceho žiarenia iný ako prírodný zdroj ionizujúceho žiarenia.
(81)	  Úroveň umožňujúca vyňatie rádioaktívneho žiariča spod administratívnej kontroly (ďalej len „oslobodzovacia úroveň“) je taká hodnota hmotnostnej aktivity alebo celkovej aktivity, pri neprekročení ktorej rádioaktívny žiarič nepodlieha oznamovacej povinnosti.  
(82)	  Urýchľovač je prístroj alebo zariadenie, v ktorom sa urýchľujú nabité častice, pričom sa emituje ionizujúce žiarenie.   
(83)	 Uvoľňovacia úroveň je hodnota povrchovej rádioaktívnej kontaminácie, hmotnostnej aktivity alebo objemovej aktivity, pri neprekročení ktorej môžu byť uvoľnené spod administratívnej kontroly rádioaktívne látky a materiály, ktoré vznikli alebo sa používali pri vykonávaní činnosti vedúcej k ožiareniu. 
(84)	 Uzavretý žiarič je rádioaktívny žiarič, ktorého konštrukcia zabezpečuje tesnosť a za podmienok bežného používania vylučuje únik rádioaktívneho materiálu; kontajner žiariča je obal uzavretého žiariča, ktorý nie je jeho súčasťou, ale slúži na jeho prepravu alebo iné nakladanie s ním.
(85)	 Zabezpečenie kvality sú plánované a systematické opatrenia potrebné na primerané zabezpečenie fungovania štruktúry, systému, zložky alebo postupu v súlade so schválenými štandardami; súčasťou zabezpečenia kvality je kontrola kvality.
(86)	 Zasahujúca osoba je osoba, ktorá má v núdzovej situácii určenú úlohu a ktorá by mohla byť pri vykonávaní úloh v rámci odozvy na núdzovú situáciu ožiarená. 
(87)	 Zdravotná ujma je zníženie dĺžky a kvality života v dôsledku ožiarenia; zahŕňa ujmu následkom negatívnych tkanivových reakcií, nádorových ochorení a závažných genetických porúch. 
(88)	 Zdravotný skríning je postup, ktorý využíva rádiologické prístroje na včasnú diagnostiku u ohrozených skupín obyvateľstva. 
(89)	 Zdroj ionizujúceho žiarenia je
a)	rádioaktívna látka,
b)	prístroj alebo zariadenie, ktoré rádioaktívnu látku obsahuje alebo uvoľňuje,
c)	generátor ionizujúceho žiarenia. 
§ 3	
Definície základných fyzikálnych veličín používaných v radiačnej ochrane a zásady hodnotenia ožiarenia sú uvedené v prílohe č. 1.
DRUHÁ ČASŤ
DRUHÁ HLAVA

ŠTÁTNA SPRÁVA V OBLASTI RADIAČNEJ OCHRANy
PRVÝ DIEL
§ 4	
Štátna správa v oblasti radiačnej ochrany  
(1)	Štátnu správu v rozsahu ustanovenom týmto zákonom vykonávajú orgány štátnej správy v oblasti radiačnej ochrany (ďalej len „orgány radiačnej ochrany“), ktorými sú
a)	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo zdravotníctva“),
b)	Úrad verejného zdravotníctva Slovenskej republiky) (ďalej len „úrad“), 
c)	regionálne úrady verejného zdravotníctva) podľa odseku 2 písm. b) až e), 
d)	Ministerstvo dopravy a výstavby Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo dopravy“),
e)	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo obrany“),
f)	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo vnútra“),
g)	Slovenská informačná služba.)
(2)	Územne príslušným orgánom štátnej správy v oblasti radiačnej ochrany je 
a)	úrad v územnom obvode Trnavského kraja a Trenčianskeho kraja,
b)	Regionálny úrad verejného zdravotníctva so sídlom v Bratislave v územnom obvode Bratislavského kraja,
c)	Regionálny úrad verejného zdravotníctva so sídlom v Nitre v územnom obvode Nitrianskeho kraja,
d)	Regionálny úrad verejného zdravotníctva so sídlom v Banskej Bystrici v územnom obvode Banskobystrického kraja a Žilinského kraja,
e)	Regionálny úrad verejného zdravotníctva so sídlom v Košiciach v územnom obvode  Košického kraja a Prešovského kraja.
(3)	Orgány radiačnej ochrany, pri výkone svojej pôsobnosti v oblasti radiačnej ochrany postupujú nestranne a nezávisle. Štátne orgány, orgány územnej samosprávy, iné orgány verejnej moci ani ďalšie osoby ich nemôžu ovplyvňovať pri vykonávaní ich pôsobnosti.
(4)	Orgány radiačnej ochrany, musia byť vybavené právomocami, ľudskými zdrojmi a v rámci možností štátneho rozpočtu finančnými zdrojmi nevyhnutnými na plnenie povinností podľa tohto zákona, aby mohli svoje dozorné činnosti vykonávať takým spôsobom, ktorý ubezpečí verejnosť a medzinárodné spoločenstvo, že radiačná ochrana má pri všetkých aspektoch využívania zdrojov žiarenia zodpovedajúcu prioritu; na podporu svojich dozorných funkcií môžu využívať externé vedecké a technické zdroje a odborné znalosti.
§ 5	
Ministerstvo zdravotníctva
Ministerstvo zdravotníctva
a)	koordinuje spoluprácu ústredných orgánov štátnej správy a medzinárodnú spoluprácu v oblasti radiačnej ochrany,
b)	je odvolacím orgánom vo veciach, v ktorých v prvom stupni rozhoduje úrad podľa § 4 ods. 1 písm. b) a podľa § 4 ods. 2 písm. a),
c)	v rámci národného akčného plánu na obmedzovanie ožiarenia obyvateľstva z radónu (ďalej len „národný akčný radónový plán“) sa podieľa na informovaní odborníkov v oblasti projektovania a výstavby budov s pobytovými priestormi, zamestnancov stavebných úradov a verejnosti o problematike ochrany zdravia pred ožiarením z radónu,
d)	posudzuje zoznam poskytovateľov zdravotnej starostlivosti uvedený v traumatologickom pláne) jadrového zariadenia,
e)	zabezpečuje v rozsahu svojej pôsobnosti prípravu zasahujúcich osôb v oblasti radiačnej ochrany,    
f)	určuje zásadné smery a priority v oblasti radiačnej ochrany pri zabezpečení a poskytovaní zdravotnej starostlivosti obyvateľstvu zasiahnutému radiačnou haváriou a predkladá ich na schválenie vláde Slovenskej republiky,
g)	vykonáva kontrolu plnenia zásadných smerov a priorít v oblasti radiačnej ochrany, zabezpečenia a poskytovania zdravotnej starostlivosti obyvateľstvu v súvislosti s chorobami z ožiarenia.                                   
§ 6	
Úrad 
(1)	Úrad 
a)	vykonáva štátny dozor v oblasti radiačnej ochrany nad
1.	vykonávaním činnosti vedúcej k ožiareniu povolenej podľa § 28 ods. 1 a 2,
2.	poskytovaním služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany povolenej podľa § 29,
3.	distribúciou, predajom a prenájmom zdroja ionizujúceho žiarenia, na používanie ktorého je potrebné oznámenie, registrácia alebo povolenie,
4.	dovozom zdroja ionizujúceho žiarenia z tretích krajín,
b)	kontroluje 
1.	plnenie povinností vyplývajúcich z tohto zákona, všeobecne záväzných právnych predpisov vydaných na jeho vykonanie a prevádzkových predpisov, 
2.	dodržiavanie limitov a podmienok u prevádzkovateľa podľa písmena a) prvého bodu,
3.	dodržiavanie podmienok určených v registrácii alebo v povolení,
c)	povoľuje
1.	vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu podľa § 28 ods. 1 a 2, 
2.	poskytovanie služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany podľa § 29,  
3.	uvoľňovanie rádioaktívnych látok a rádioaktívne kontaminovaných predmetov, ktoré vznikli alebo sa používali pri činnosti vedúcej k ožiareniu vykonávanej v jadrovom zariadení spod administratívnej kontroly,
4.	distribúciu, predaj a prenájom zdroja ionizujúceho žiarenia, na používanie ktorého je potrebné oznámenie, registrácia alebo povolenie,
5.	dovoz zdroja ionizujúceho žiarenia z tretích krajín,

d)	rozhoduje o  návrhoch, projektoch, opatreniach, dokumentoch a výnimkách podľa § 32 ods. 3 písm. b) a ods. 4, 

e)	vydáva 
1.	záväzné stanoviská k návrhom podľa § 32 ods. 3 písm. a),
2.	pokyny na odstránenie zistených nedostatkov pri výkone štátneho dozoru podľa písmena a),
3.	smernice, odporúčania, návody a odborné usmernenia v oblasti radiačnej ochrany,
4.	doklad o osobných dávkach pracovníka,

f)	určuje v jadrových zariadeniach a na pracoviskách, na ktoré vydal povolenie autorizované limity,
g)	nariaďuje opatrenia na zabezpečenie radiačnej ochrany, ak je potrebné vykonať ich v rozsahu presahujúcom územnú pôsobnosť príslušného regionálneho úradu verejného zdravotníctva a na pracoviskách podľa písmena a) prvého a druhého bodu alebo na základe výsledkov analýz významných udalostí vykonaných prevádzkovateľom týchto pracovísk, ktorými sú
1.	vykonanie špeciálnych meraní, analýz alebo vyšetrení na hodnotenie zdraviu škodlivých faktorov a ich možného vplyvu na zdravie,
2.	vykonanie odôvodneného ochranného opatrenia alebo preventívneho opatrenia na obmedzenie ožiarenia zamestnancov a obyvateľov a na zabezpečenie radiačnej ochrany,
3.	odovzdanie zdrojov ionizujúceho žiarenia a rádioaktívnych odpadov osobe, ktorá má povolenie podľa § 28 ods. 1 písm. c)  alebo podľa § 28 ods. 2 písm. h),
4.	zrušenie pracoviska,
5.	odstránenie rádioaktívnych rezíduí,
6.	zmeny v prevádzkových predpisoch alebo v plánoch odozvy na núdzovú situáciu, dodatočné školenie pracovníkov alebo iné opatrenia na zlepšenie radiačnej ochrany, 
7.	zákaz alebo obmedzenie používať stavebný materiál, ak jeho aktivita je vyššia ako referenčná úroveň podľa § 138 ods. 5,
h)	nariaďuje vykonanie lekárskej prehliadky osoby, ktorá sa dobrovoľne zúčastňuje na biomedicínskom výskume spojenom s lekárskym ožiarením (ďalej len „účastník výskumu“), ak sa v priebehu biomedicínskeho výskumu zistí prekročenie medznej dávky podľa  § 110,
i)	zriaďuje komisiu na uznávanie odbornej spôsobilosti v oblasti radiačnej ochrany (ďalej len „odborná spôsobilosť“),
j)	zriaďuje komisiu, ktorá posudzuje splnenie požiadaviek na uznanie spôsobilosti fyzickej osoby a právnickej osoby pôsobiť ako expert na radiačnú ochranu,
k)	vydáva osvedčenie o odbornej spôsobilosti a certifikát experta na radiačnú ochranu,
l)	vedie centrálne registre podľa § 11,
m)	koordinuje činnosť regionálnych úradov verejného zdravotníctva v oblasti radiačnej ochrany,
n)	je odvolacím orgánom vo veciach, v ktorých v prvom stupni rozhoduje regionálny úrad verejného zdravotníctva,
o)	prerokúva priestupky a iné správne delikty a ukladá sankcie.

(2)	Úrad ďalej
a)	podáva návrh na vyhlásenie mimoriadnej situácie a návrhy na vykonanie opatrení podľa osobitného predpisu,)
b)	vytvára v spolupráci s ministerstvom zdravotníctva, ministerstvom vnútra, ministerstvom obrany, Ministerstvom životného prostredia Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo životného prostredia“), Ministerstvom pôdohospodárstva a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo pôdohospodárstva a regionálneho rozvoja“), Ministerstvom školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo školstva“) a Ministerstvom hospodárstva Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo hospodárstva“) radiačnú monitorovaciu sieť, 
c)	plní funkciu ústredia radiačnej monitorovacej siete a riadi jej činnosť,
d)	aktivuje v núdzovej situácii radiačnú monitorovaciu sieť,
e)	vykonáva monitorovanie radiačnej situácie a zbiera údaje o výsledkoch monitorovania v Slovenskej republike na hodnotenie ožiarenia a hodnotenie vplyvu žiarenia na zdravie obyvateľov,
f)	podieľa sa na 
1.	havarijnej pripravenosti,
2.	zaznamenávaní a posudzovaní následkov núdzovej  situácie a účinnosti ochranných opatrení,   
g)	určuje 
1.	referenčné úrovne na optimalizáciu ožiarenia v núdzovej situácii ožiarenia alebo pri pretrvávajúcom ožiarení v existujúcej situácii ožiarenia,
2.	podmienky na prechod z núdzovej situácie ožiarenia do existujúcej situácie ožiarenia, 
h)	navrhuje 
1.	prechod z núdzovej situácie ožiarenia do existujúcej situácie ožiarenia,
2.	stratégiu riadenia existujúcej situácie ožiarenia,
i)	eviduje významné udalosti z hľadiska radiačnej ochrany na pracoviskách podľa odseku 1 písm. a) prvého bodu,  
j)	navrhuje v spolupráci s ministerstvom zdravotníctva, ministerstvom životného prostredia, ministerstvom dopravy a výstavby,  ministerstvom školstva, ministerstvom pôdohospodárstva a regionálneho rozvoja, ministerstvom hospodárstva aktualizáciu národného akčného radónového plánu,
k)	na svojom webovom sídle bezodkladne informuje obyvateľstvo, ktoré je zásobované z individuálnej dodávky vody s priemernou dennou produkciou menej ako 10 m3, alebo ktorú využíva menej ako 50 osôb, ak voda nie je dodávaná v rámci obchodnej činnosti ani vo verejnom záujme o
1.	monitorovaní rádioaktívnych látok v pitnej vode a o opatreniach, ktoré je možné prijať na ochranu zdravia,
2.	primeraných poučeniach, ak existuje zjavné riziko potenciálnej hrozby pre ľudské zdravie vyplývajúce z kvality takejto vody,
l)	spolupracuje v oblasti radiačnej ochrany s ministerstvami a s ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy, s orgánmi Európskej únie, príslušnými orgánmi a inštitúciami iných členských štátov Európskej únie (ďalej len „členský štát“) a zastupuje Slovenskú republiku v orgánoch Európskej únie a medzinárodných organizáciách,
m)	zabezpečuje medzinárodnú spoluprácu v oblasti radiačnej ochrany vrátane plnenia záväzkov Slovenskej republiky vyplývajúcich z medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná a kontroluje plnenie záväzkov vyplývajúcich z medzinárodných zmlúv,
n)	je styčným miestom na komunikáciu s príslušnými orgánmi iných členských štátov v oblasti radiačnej ochrany,   
o)	zúčastňuje sa na riešení národných a medzinárodných programov významných pre radiačnú ochranu.
§ 7	
Územne príslušný orgán radiačnej ochrany
(1)	Územne príslušný regionálny úrad verejného zdravotníctva podľa § 4 ods. 2 písm. b) až e) a úrad v územnom obvode Trnavského kraja a Trenčianskeho kraja (ďalej len „príslušný regionálny úrad“)
a)	vykonáva štátny dozor v oblasti radiačnej ochrany pri
1.	činnosti vedúcej k ožiareniu povolenej podľa § 28 ods. 3 a 4, 
2.	činnosti vedúcej k ožiareniu registrovanej podľa § 25 ods. 1,
3.	činnosti vedúcej k ožiareniu oznámenej podľa § 23 ods. 1,
4.	poskytovaní služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany registrovanej podľa § 25 ods. 2, 

b)	kontroluje plnenie povinností vyplývajúcich z tohto zákona a všeobecne záväzných právnych predpisov vydaných na jeho vykonanie, prevádzkových predpisov, dodržiavanie limitov a podmienok na pracoviskách podľa písmena a), 
c)	povoľuje
1.	vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu podľa § 28 ods. 3 a 4,
2.	uvoľňovanie rádioaktívnych látok a rádioaktívne kontaminovaných predmetov spod administratívnej kontroly, ak vznikli alebo sa používali pri činnosti vedúcej k ožiareniu, ktorú povolil alebo ktorú registroval, 
3.	zmiešavanie rádioaktívneho materiálu uvoľňovaného z pracoviska, kde sa nakladá s materiálom so zvýšeným obsahom prírodných rádionuklidov s nerádioaktívnym materiálom na opätovné použitie alebo recykláciu,
4.	nakladanie s produktmi banskej činnosti, ktoré vznikli pri činnosti súvisiacej so získavaním rádioaktívneho nerastu a sú uložené na odvaloch a odkaliskách,
d)	registruje
1.	vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu podľa § 25 ods. 1,
2.	poskytovanie služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany podľa § 25 ods. 2, 

e)	rozhoduje o návrhoch,  opatreniach, dokumentoch a výnimkách podľa § 32 ods. 5 písm. a),  
f)	eviduje oznamované činnosti,
g)	vydáva 
1.	rozhodnutia alebo záväzné stanoviská,
2.	opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov pri výkone štátneho dozoru podľa písmena a),
3.	odporúčania a odborné usmernenia v oblasti radiačnej ochrany,
4.	pokyny na odstránenie zistených nedostatkov,

h)	posudzuje dokumenty a projekty podľa § 32 ods. 5 písm. b),
i)	určuje
1.	autorizované limity,
2.	referenčné úrovne na optimalizáciu ožiarenia v núdzovej situácii ožiarenia alebo pri pretrvávajúcom ožiarení v existujúcej situácii ožiarenia, 
j)	nariaďuje opatrenia na zabezpečenie radiačnej ochrany podľa § 6 ods. 1 písm. g) prvého  až siedmeho bodu a
1.	opatrenia na obmedzenie objemovej aktivity radónu v pobytových priestoroch alebo na obmedzenie užívania priestorov s vysokými aktivitami radónu v ovzduší,
2.	opatrenia na obmedzenie vykonávania činnosti vedúcej k ožiareniu alebo činnosti v prostredí so zvýšeným ožiarením prírodným žiarením,
3.	zákaz vykonávať činnosť vedúcu k ožiareniu alebo činnosť v prostredí so zvýšeným ožiarením prírodným žiarením,
k)	prerokúva priestupky a iné správne delikty a ukladá sankcie.

(2)	 Príslušný regionálny úrad  ďalej
a)	eviduje významné udalosti z hľadiska radiačnej ochrany na pracoviskách, 
b)	podieľa sa ako stála zložka na činnosti radiačnej monitorovacej siete, 
c)	vykonáva monitorovanie radiačnej situácie a zbiera údaje o výsledkoch monitorovania v Slovenskej republike na hodnotenie ožiarenia a hodnotenie vplyvu žiarenia na zdravie obyvateľov,
d)	podieľa sa na havarijnej pripravenosti na radiačné mimoriadne udalosti a nariaďuje opatrenia na zabezpečenie radiačnej ochrany,
e)	na regionálnej úrovni určuje podmienky a dáva návrh na prechod z núdzovej situácie ožiarenia do existujúcej situácie ožiarenia, 
f)	oznamuje závažné porušenie povinnosti držiteľa povolenia na vykonávanie lekárskeho ožiarenia alebo držiteľa registrácie na vykonávanie lekárskeho ožiarenia orgánu, ktorý vydal povolenie na prevádzkovanie zdravotníckeho zariadenia,5) 
g)	zúčastňuje sa na riešení národných programov a medzinárodných programov významných pre radiačnú ochranu.

(3)	 Príslušný regionálny úrad  poskytuje
a)	prevádzkovateľovi pracoviska, na ktorom by sa mohol vyskytnúť opustený rádioaktívny žiarič alebo by sa mohlo vyskytnúť zvýšené prírodné ionizujúce žiarenie, informácie o rizikách spôsobených ožiarením a spôsob zabezpečenia radiačnej ochrany,
b)	osobám, ktoré boli ožiarené alebo rádioaktívne kontaminované, informácie o možných následkoch ožiarenia, o opatreniach na ich obmedzenie a odporúčania požiadať o poskytnutie zdravotnej starostlivosti, 
c)	zasiahnutým obyvateľom v núdzovej situácii základné informácie o
1.	konkrétnej núdzovej situácii,
2.	radiačnej situácii,
3.	možnom ožiarení a ohrození zdravia,
4.	rizikách spôsobených ožiarením,
5.	opatreniach a zásahoch na zníženie ožiarenia,
6.	zdrojoch, kde možno nájsť podrobné aktuálne informácie o prvom až piatom bode.

(4)	 Príslušný regionálny úrad bez vyžiadania a dostupným spôsobom verejnosti poskytuje informácie o
a)	radiačnej situácii, rizikách spôsobených ožiarením, možných núdzových situáciách a ich možných dôsledkoch na zdravie obyvateľov a životné prostredie,
b)	rádioaktivite, ionizujúcom žiarení a jeho účinkoch na zdravie obyvateľov a životné prostredie,
c)	plánovaných opatreniach na varovanie, ochranu a pomoc obyvateľom pri núdzovej situácii,
d)	opatreniach, ktoré má obyvateľ vykonať v núdzovej situácii,
e)	prostriedkoch na zníženie ožiarenia. 
(5)	  Príslušný regionálny úrad informácie podľa odseku 4 pravidelne aktualizuje; informácie musí aktualizovať aj pri každej významnej zmene.    

Pôsobnosť orgánov radiačnej ochrany mimo rezortu zdravotníctva
§ 8	
Orgány radiačnej ochrany uvedené v § 4 ods. 1 písm. d) až g) v rozsahu svojej pôsobnosti 
a)	vykonávajú štátny dozor v oblasti radiačnej ochrany v rozsahu podľa § 7 ods. 1 písm. a) prvého až tretieho bodu, 
b)	kontrolujú plnenie povinností vyplývajúcich z tohto zákona a všeobecne záväzných právnych predpisov vydaných na jeho vykonanie, prevádzkových predpisov, dodržiavanie limitov a podmienok na pracoviskách podľa písmena a), 
c)	povoľujú vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu podľa § 28 ods. 3 písm. b) až e) a písm. g), podľa § 28 ods. 4  a podľa § 28 ods. 5 písm. a),
d)	registrujú vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu podľa § 7 ods. 1 písm. d) prvého bodu,
e)	evidujú oznamované činnosti,
f)	rozhodujú o návrhoch podľa § 32 ods. 5 písm. a) prvého až štvrtého bodu,
g)	vydávajú pokyny na odstránenie zistených nedostatkov,
h)	nariaďujú opatrenia na zabezpečenie radiačnej ochrany podľa § 7 ods. 1 písm. i), 
i)	vedú zoznamy podľa § 10 ods. 4 písm. a) a c), 
j)	poskytujú úradu informácie získané pri výkone štátneho dozoru v oblasti radiačnej ochrany a
1.	kópie povolení a registrácií,
2.	zoznam povolených zdrojov ionizujúceho žiarenia a registrovaných zdrojov ionizujúceho žiarenia,
3.	zoznam prevádzkovateľov,
4.	údaje z evidencie podľa písmena k),
k)	zabezpečujú prípravu zasahujúcich osôb,
l)	prerokúvajú priestupky a iné správne delikty a ukladajú sankcie.
§ 9	
 
(1)	 Ministerstvo vnútra v rozsahu svojej pôsobnosti 
a)	pri núdzovej situácii predbežne informuje dotknuté obyvateľstvo o opatreniach na ich ochranu, ktoré je potrebné prijať; poskytované informácie bez vyzvania priebežne aktualizuje a informovanie opakuje v pravidelných intervaloch a pri významnej zmene,
b)	bezodkladne informuje pri núdzovej situácii dotknuté obyvateľstvo o situácii a o opatreniach na ochranu obyvateľstva, ktoré je potrebné prijať,
c)	pri informovaní podľa písmena b) spolupracuje so samosprávnym krajom a okresným úradom; ak ide o núdzovú situáciu spojenú s podozrením na možný únik rádioaktívnej látky alebo šírenie ionizujúceho žiarenia z areálu jadrového zariadenia alebo pracoviska so zdrojom ionizujúceho žiarenia alebo, ak ide o radiačnú haváriu.
(2)	 Ministerstvo dopravy v rozsahu svojej pôsobnosti 
a)	povoľuje 
1.	prepravu podľa § 28 ods. 2 písm. k),
2.	dopravu podľa § 28 ods. 2 písm. l),
b)	vedie 
1.	centrálny register prepravcov,
2.	register schválených typov obalových súborov na prepravu rádioaktívnych látok,
c)	poskytuje úradu v štvrťročných intervaloch elektronickou formou aktualizované údaje z centrálneho registra prepravcov,
d)	sa podieľa 
1.	na príprave národného akčného radónového plánu a na informovaní a vzdelávaní verejnosti a odborníkov podieľajúcich sa na výstavbe budov, na kontrole stavebných materiálov a na vývoji metód a technológie na znižovanie ožiarenia z radónu,
2.	na príprave a aktualizácii plánu ochrany obyvateľstva) a havarijného plánu na národnej úrovni.

DRUHÝ DIEL
§ 10	
Informačné systémy 
(1)	Úrad a príslušný regionálny úrad vytvára a prevádzkuje informačné systémy, v ktorých zhromažďuje, uchováva a spracováva informácie potrebné na plnenie úloh v oblasti radiačnej ochrany. 
(2)	Informačné systémy podľa odseku 1 sú administratívnymi zdrojmi údajov.
(3)	Úrad a príslušný regionálny úrad v informačných systémoch zhromažďuje údaje o
a)	monitorovaní radiačnej situácie na hodnotenie ožiarenia a hodnotenia vplyvu žiarenia na zdravie obyvateľstva,
b)	schválených typoch 
1.	zdrojov ionizujúceho žiarenia,
2.	spotrebných výrobkov s pridaným rádionuklidom,
c)	výsledkoch meraní objemovej aktivity radónu na pracovisku, v pobytovom priestore a výsledkoch stanovení radónového indexu pozemku,
d)	rádiologických ukazovateľoch kvality pitnej vody a rádiologických ukazovateľoch v stavebnom materiáli.
(4)	Úrad a príslušný regionálny úrad vedie zoznam
a)	prevádzkovateľov, ktorí vykonávajú činnosť vedúcu k ožiareniu, na vykonávanie ktorej vydali povolenie, ktorú registrovali alebo ktorá im bola oznámená, 
b)	prevádzkovateľov, ktorí prevádzkujú pracovisko s možným zvýšeným ožiarením prírodným ionizujúcim žiarením alebo pracovisko s možným zvýšeným ožiarením z radónu,
c)	zdrojov ionizujúceho žiarenia, na používanie ktorých vydali povolenie, ktoré registrovali alebo ktoré im boli oznámené,
d)	poskytovateľov služieb dôležitých z hľadiska radiačnej ochrany.
(5)	Úrad a príslušný regionálny úrad spracováva osobné údaje) v rozsahu nevyhnutnom na plnenie úloh v oblasti radiačnej ochrany.
§ 11	
Vedenie evidencie
(1)	Úrad vedie 
a)	centrálny register 
1.	zdrojov ionizujúceho žiarenia (ďalej len „centrálny register zdrojov“), 
2.	osobných dávok pracovníkov (ďalej len „centrálny register dávok“),
b)	evidenciu 
1.	odborne spôsobilých osôb,
2.	expertov na radiačnú ochranu.
(2)	V centrálnych registroch sa v rozsahu nevyhnutnom na plnenie úloh v oblasti radiačnej ochrany o fyzických osobách  spracovávajú tieto osobné údaje:
a)	meno a priezvisko,
b)	rodné číslo,
c)	bydlisko.
(3)	Pri vedení evidencie sa v rozsahu nevyhnutnom na plnenie úloh v oblasti radiačnej ochrany o fyzických osobách spracovávajú tieto osobné údaje: 
a)	meno a priezvisko,
b)	dátum narodenia,
c)	bydlisko.
(4)	Pri vedení evidencie sa v rozsahu nevyhnutnom na plnenie úloh v oblasti radiačnej ochrany o právnických osobách spracovávajú tieto údaje: 
a)	názov,
b)	identifikačné číslo,
c)	adresa sídla.
(5)	Účelom spracovávania osobných údajov je evidencia osobných dávok v centrálnom registri dávok z ožiarenia pri práci.
(6)	Dotknutými osobami sú pracovníci, fyzické osoby a fyzické osoby podnikatelia, ktorí nezamestnávajú iné osoby; okruh dotknutých osôb je určený potrebami radiačnej ochrany.
(7)	Záznamy v centrálnom registri zdrojov a centrálnom registri dávok nie sú verejne prístupné, ak v § 12 nie je ustanovené inak.
§ 12	
Sprístupňovanie informácií
(1)	Úrad a príslušný regionálny úrad na svojom webovom sídle verejne sprístupňuje informácie o
a)	odôvodnení vykonávania jednotlivých kategórií alebo jednotlivých druhov činností vedúcich k ožiareniu,
b)	usmerňovaní činnosti vedúcej k ožiareniu a usmerňovaní radiačnej ochrany,
c)	ochrane zdravia osôb vystavených lekárskemu ožiareniu,
d)	ochrane zdravia pracovníkov a jednotlivcov z obyvateľstva pred ionizujúcim žiarením z vykonávania činnosti vedúcej k ožiareniu,
e)	fyzických osobách - podnikateľoch a právnických osobách, ktoré poskytujú služby dôležité z hľadiska radiačnej ochrany,
f)	údajoch z monitorovania radiačnej situácie,
g)	pitnej vode,
h)	plán previerok pracovísk a významné skutočnosti zistené pri výkone štátneho dozoru. 
(2)	O rozsahu a spôsobe poskytovania informácií podľa odseku 1 rozhoduje úrad. 
(3)	Každý, kto sa zoznámi s informáciami týkajúcimi sa zaistenia bezpečnosti a špecifikácie zdroja ionizujúceho žiarenia, ktorých zverejnenie by mohlo viesť k ich zneužitiu, ohrozeniu verejného poriadku, zdravia alebo bezpečnosti zdroja ionizujúceho žiarenia, je povinný o týchto informáciách zachovávať mlčanlivosť.
(4)	 Informácie, ktoré sa vzťahujú na jadrové zariadenie alebo zdroj ionizujúceho žiarenia vrátane jadrového materiálu úrad verejne sprístupňuje súhrnne bez uvedenia citlivých informácií, ktoré by mohli viesť k ohrozeniu verejnosti alebo spôsobiť ekologickú alebo ekonomickú škodu, k zneužitiu  osobných údajov, podobných údajov o právnických osobách a údajov o umiestnení zdroja ionizujúceho žiarenia.
TRETIA ČASŤ
SYSTÉM RADIAČNEJ OCHRANY
PRVÁ HLAVA
PRVÝ DIEL
ZÁKLADNÉ PRINCÍPY A ZÁSADY RADIAČNEJ OCHRANY
§ 13	
Odôvodnenie činnosti vedúcej k ožiareniu
(1)	Činnosť vedúcu k ožiareniu možno vykonávať len vtedy, ak je odôvodnená; za odôvodnenú činnosť sa považuje taká činnosť vedúca k ožiareniu, pri ktorej predpokladaný prínos pre osobu alebo pre spoločnosť prevažuje nad zdravotnou ujmou, ktorú môže táto činnosť spôsobiť.  
(2)	Každý nový druh činnosti vedúcej k ožiareniu sa musí pred zavedením do praxe odôvodniť. Pri odôvodnení nového druhu činnosti vedúcej k ožiareniu sa musí zohľadniť ožiarenie pracovníkov a jednotlivcov z obyvateľstva; pri lekárskom ožiarení sa zohľadní aj ožiarenie pacientov.  
(3)	Existujúci druh činnosti vedúcej k ožiareniu sa musí prehodnotiť z hľadiska jeho odôvodnenia vždy, keď sa získajú nové a dôležité poznatky o jeho efektívnosti alebo o jeho možných následkoch alebo sú k dispozícii nové významné informácie o nových technikách a technológiách, ktoré ho môžu ovplyvniť.  
§ 14	
Optimalizácia
(1)	Každý, kto vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu alebo činnosť v prostredí s prírodným ionizujúcim žiarením, je povinný zabezpečiť aby počet ožiarených osôb, úroveň a pravdepodobnosť ich ožiarenia boli trvalo udržiavané na čo najnižšej rozumne dosiahnuteľnej úrovni vzhľadom na súčasnú úroveň vedecko-technických poznatkov a na ekonomické a spoločenské faktory; týmto procesom sa zabezpečuje optimalizácia radiačnej ochrany. 
(2)	Každý, kto vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu, musí pri optimalizácii radiačnej ochrany zohľadniť rozsah ožiarenia, jeho pravdepodobnosť a počet pracovníkov a jednotlivcov z obyvateľstva, ktorí sú ožiareniu vystavení.
(3)	Každý, kto vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu, je povinný vykonať optimalizáciu radiačnej ochrany
a)	pred začatím vykonávania činnosti vedúcej k ožiareniu posúdením a porovnaním rôznych alternatívnych spôsobov riešenia radiačnej ochrany, ktoré pre plánovanú činnosť prichádzajú do úvahy s ohľadom na nevyhnutné náklady na ochranné opatrenia, kolektívnu dávku a osobné dávky pracovníkov a reprezentatívnych osôb,
b)	počas vykonávania činnosti vedúcej k ožiareniu pravidelným rozborom prijatých dávok vo vzťahu k vykonávanej činnosti, zohľadnením ďalších možných opatrení na zabezpečenie radiačnej ochrany a porovnaním vykonávanej činnosti s podobnou spoločensky prijateľnou vykonávanou činnosťou,
c)	pred uskutočnením opatrenia na zabezpečenie radiačnej ochrany v rámci existujúcej situácie ožiarenia alebo núdzovej situácie ožiarenia a pred začatím uvoľňovania rádioaktívnej látky z pracoviska so zvýšeným rizikom ožiarenia prírodnými zdrojmi žiarenia posúdením rôznych alternatívnych ochranných opatrení a výberom takého opatrenia, ktoré spôsobom vykonania, rozsahom a dobou trvania prinesie čo najväčší čistý prínos,
d)	počas uskutočňovania opatrení na zabezpečenie radiačnej ochrany v rámci existujúcej situácie ožiarenia alebo núdzovej situácie ožiarenia rozborom prijatých dávok vo vzťahu k vykonávaným opatreniam a zohľadnením zmeny vybraných opatrení a postupov.
(4)	Rôzne alternatívne opatrenia na zabezpečenie radiačnej ochrany posudzované pri optimalizácii radiačnej ochrany nemôžu viesť k ožiareniu osoby, ktoré by bolo vyššie ako limity ožiarenia podľa § 15 a musia byť v súlade s medznými dávkami alebo referenčnými úrovňami, ak sú určené pre danú činnosť vedúcu k ožiareniu alebo daný zdroj ionizujúceho žiarenia. 
(5)	Osobitné požiadavky na optimalizáciu radiačnej ochrany pri vykonávaní lekárskeho ožiarenia sú uvedené v § 109 až 111.
(6)	Technické požiadavky, organizačné požiadavky a postupy používané pri optimalizácii radiačnej ochrany sú uvedené v prílohe č. 2. 
(7)	Pri navrhovaní opatrení je potrebné vziať do úvahy možné existujúce situácie ožiarenia; orientačný prehľad existujúcich situácií je uvedený vo všeobecne záväznom právnom predpise vydanom podľa § 162 ods. 1.
§ 15	
Limity ožiarenia
(1)	Každý, kto vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu, je povinný obmedziť ožiarenie pracovníkov a obyvateľov zo všetkých vykonávaných činností tak, aby neprekročilo limity ožiarenia podľa odsekov 3, 8 až 11, ak v § 20 nie je ustanovené inak. 
(2)	Limity ožiarenia sa členia na limity 
a)	pracovníka,
b)	žiaka a študenta,
c)	obyvateľa.
(3)	Limity ožiarenia pracovníka v kalendárnom roku sú
a)	efektívna dávka 20 mSv,
b)	ekvivalentná dávka v očnej šošovke 20 mSv,
c)	ekvivalentná dávka v koži 500 mSv, ktorá sa určuje ako priemerná dávka na ploche 1 cm2 najviac ožiarenej kože bez ohľadu na veľkosť ožiarenej plochy kože,
d)	ekvivalentná dávka na končatiny 500 mSv, ktorá sa vzťahuje na ruky od prstov až po predlaktie a na nohy od chodidiel až po členky.
(4)	Limit efektívnej dávky pracovníka sa vzťahuje na súčet všetkých ročných efektívnych dávok z vonkajšieho ožiarenia a úväzkov ročných efektívnych dávok z príjmov rádioaktívnych látok zo všetkých zdrojov ionizujúceho žiarenia, ktorým bol pracovník vystavený pri pracovnej činnosti vedúcej k ožiareniu u jedného zamestnávateľa alebo súbežne u viacerých zamestnávateľov.
(5)	 Limit ekvivalentnej dávky pracovníka sa vzťahuje na súčet všetkých ročných ekvivalentných dávok z vonkajšieho ožiarenia a úväzkov ročných ekvivalentných dávok z príjmov rádioaktívnych látok zo všetkých zdrojov ionizujúceho žiarenia, ktorým bol pracovník vystavený pri pracovnej činnosti vedúcej k ožiareniu u jedného zamestnávateľa alebo súbežne u viacerých zamestnávateľov. 
(6)	Limity ožiarenia pracovníka sa vzťahujú aj na pracovisko so zvýšeným ožiarením prírodným ionizujúcim žiarením.
(7)	Limity ožiarenia žiaka a študenta sa vzťahujú na ožiarenie, ktorému je vedome a dobrovoľne vystavený počas vzdelávania a prípravy na výkon povolania.
(8)	Limity ožiarenia žiaka a študenta mladšieho ako 16 rokov sú rovnaké ako limity ožiarenia obyvateľa podľa odseku 11.
(9)	Limity ožiarenia žiaka a študenta staršieho ako 18 rokov sú rovnaké ako limity ožiarenia pracovníka podľa odseku 3.
(10)	 Limity ožiarenia mladistvého žiaka a študenta vo veku od 16 rokov do 18 rokov v kalendárnom roku sú
a)	efektívna dávka 6 mSv,
b)	ekvivalentná dávka v očnej šošovke 15 mSv,
c)	ekvivalentná dávka v koži 150 mSv, ktorá sa určuje ako priemerná dávka na ploche 1 cm2 najviac ožiarenej kože bez ohľadu na veľkosť ožiarenej plochy kože,
d)	ekvivalentná dávka na končatiny 150 mSv v kalendárnom roku, ktorá sa vzťahuje na ruky od prstov až po predlaktie a na nohy od chodidiel až po členky.
(11)	 Limity ožiarenia obyvateľa v kalendárnom roku sú
a)	efektívna dávka 1 mSv,
b)	ekvivalentná dávka v očnej šošovke 15 mSv,
c)	ekvivalentná dávka v koži 50 mSv, ktorá sa určuje ako priemerná dávka na ploche 1 cm2 najviac ožiarenej kože bez ohľadu na veľkosť ožiarenej plochy kože.
(12)	 Limity ožiarenia obyvateľa sa vzťahujú, ak ide o limit efektívnej dávky na súčet všetkých ročných efektívnych dávok z vonkajšieho ožiarenia a úväzkov efektívnych dávok z vnútorného ožiarenia, a ak ide o limity ekvivalentných dávok na súčet všetkých ročných ekvivalentných dávok. Do ožiarenia obyvateľa sa započítavajú dávky pochádzajúce zo všetkých ciest ožiarenia jednotlivca z obyvateľstva, zo všetkých zdrojov ionizujúceho žiarenia a všetkých činností so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, ktoré prichádzajú do úvahy. 
(13)	 Limity ožiarenia sa nevzťahujú na
a)	 lekárske ožiarenie
1.	pacienta a osoby bez príznakov choroby pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti,
2.	účastníka výskumu,
3.	sprevádzajúcej osoby,
b)	ožiarenie osoby z prírodných zdrojov ionizujúceho žiarenia okrem ožiarenia pracovníka na pracovisku so zvýšeným ožiarením prírodným ionizujúcim žiarením,
c)	ožiarenie osoby v núdzovej situácii. 
(14)	Prekročenie limitu ožiarenia u pracovníka nie je dôvodom na jeho vyradenie z pracovnej činnosti so zdrojom ionizujúceho žiarenia; pri prekročení limitu ožiarenia je zamestnávateľ povinný poslať pracovníka podľa § 72 ods. 2 písm. c) na mimoriadnu lekársku preventívnu prehliadku vo vzťahu k práci) (ďalej len „lekárska preventívna prehliadka“) na posúdenie jeho zdravotného stavu a zdravotnej spôsobilosti na prácu so zdrojmi ionizujúceho žiarenia. 
(15)	Autorizovaný limit je kvantitatívny ukazovateľ, ktorý je výsledkom optimalizácie radiačnej ochrany pre danú činnosť vedúcu k ožiareniu alebo zdroj ionizujúceho žiarenia a ktorý je spravidla nižší ako medzná dávka; autorizované limity môže určiť úrad alebo  príslušný regionálny úrad v povolení na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu.
DRUHÝ DIEL
  NÁSTROJE OPTIMALIZÁCIE
§ 16	
Medzné dávky
(1)	Na optimalizáciu radiačnej ochrany možno určiť medzné dávky; medzné dávky sa určujú ako individuálne efektívne dávky alebo ekvivalentné dávky za určité časové obdobie. 
(2)	Medzné dávky ožiarenia pri práci určuje v rámci optimalizácie ožiarenia pracovníkov prevádzkovateľ pracoviska v  prevádzkových predpisoch a predkladá ich na posúdenie úradu alebo príslušnému regionálnemu úradu; pre externých pracovníkov medznú dávku stanovuje prevádzkovateľ pracoviska v spolupráci so zamestnávateľom. 
(3)	Medzná dávka ožiarenia obyvateľa sa stanovuje ako hodnota individuálnej efektívnej dávky alebo ekvivalentnej dávky, ktorú môže jednotlivec z obyvateľstva dostať z plánovanej prevádzky určitého zdroja ionizujúceho žiarenia. Medzná dávka pre jednotlivé plánované činnosti sa musí stanoviť tak, aby súčet dávok, ktoré by mohol dostať jednotlivec z obyvateľstva zo všetkých plánovaných činností so zdrojmi žiarenia, neprekročil limity ožiarenia obyvateľa podľa § 15 ods. 11. 
(4)	Každý, kto vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu, je povinný pri optimalizácii ožiarenia obyvateľov dodržiavať určené medzné dávky pre ožiarenie obyvateľa (§ 91 ods. 2). Žiadateľovi o vydanie povolenia podľa § 28 ods. 1 písm. e) a § 28 ods. 5 písm. a) až c) môže úrad alebo príslušný regionálny úrad na stanovenie medznej dávky uložiť v rozhodnutí povinnosť spracovať optimalizačnú štúdiu.
(5)	Pri stanovení medznej dávky pre činnosť vedúcu k ožiareniu alebo zdroj ionizujúceho žiarenia sa zohľadnia predchádzajúce skúsenosti s podobnými činnosťami alebo zdrojmi žiarenia tak, aby úroveň radiačnej ochrany nebola nižšia ako je úroveň už dosiahnutá v praxi a musí sa zohľadniť možný vplyv ďalších činností vedúcich k ožiareniu a zdrojov žiarenia tak, aby celkové ožiarenie zo všetkých zdrojov nebolo vyššie ako limity ožiarenia pracovníka podľa § 15 ods. 3 alebo limity ožiarenia obyvateľa podľa § 15 ods. 11.
(6)	Medzná dávka ožiarenia obyvateľa sa vzťahuje na reprezentatívnu osobu a zohľadňuje všetky plánované vykonávané činnosti a všetky používané zdroje ionizujúceho žiarenia.
(7)	Medzná dávka pri lekárskom ožiarení sa stanovuje len pre sprevádzajúcu osobu alebo účastníka výskumu.
(8)	 Na hodnotenie ožiarenia reprezentatívnej osoby sa používajú konzervatívne odhady.  Postupy na použitie konzervatívnych odhadov pri odhadovaní ožiarenia reprezentatívnej osoby a požiadavky na obsah optimalizačnej štúdie sú uvedené v prílohe č. 2. 
§ 17	
Referenčné úrovne
(1)	Na optimalizáciu radiačnej ochrany v núdzovej situácii ožiarenia alebo pri pretrvávajúcom ožiarení v existujúcej situácii ožiarenia, ktorá je následkom núdzovej situácie, možno určiť referenčné úrovne; referenčné úrovne sa určujú ako hodnoty individuálnych efektívnych dávok, ekvivalentných dávok, hmotnostných aktivít rádionuklidov alebo objemových aktivít rádionuklidov, pri prekročení ktorých nie je vhodné povoliť ožiarenie osôb v dôsledku danej situácie. Pri optimalizácii radiačnej ochrany sa uprednostňuje ožiarenie nad referenčnou úrovňou, pričom sa naďalej vykonáva aj pod referenčnou úrovňou. 
(2)	Referenčné úrovne na optimalizáciu ožiarenia obyvateľov vyjadrené efektívnou dávkou na obyvateľa sa určujú v rozsahu
a)	20 až 100 mSv za rok v núdzovej situácii ožiarenia,
b)	1 až 20 mSv za rok v existujúcej situácii ožiarenia, ktorá je následkom núdzovej radiačnej situácie.
(3)	V osobitnej situácii je možné určiť referenčné úrovne nižšie ako sú hodnoty uvedené v odseku 2, najmä pre ožiarenie
a)	nižšie ako 20 mSv za rok v núdzovej situácii ožiarenia, keď je možné poskytnúť obyvateľom vhodnú ochranu,
b)	nižšie ako 1 mSv za rok v existujúcej situácii ožiarenia pre ožiarenie, ktoré súvisí s konkrétnym zdrojom žiarenia alebo s určitou cestou ožiarenia obyvateľov.
(4)	Pri prechode z núdzovej situácie ožiarenia do existujúcej situácie ožiarenia s pretrvávajúcim ožiarením obyvateľov sa určujú vhodné referenčné úrovne na optimalizáciu ožiarenia, najmä po ukončení dlhodobého ochranného opatrenia, akým je presťahovanie obyvateľov.
(5)	Pri určovaní referenčných úrovní na optimalizáciu radiačnej ochrany v núdzovej situácii ožiarenia alebo v existujúcej situácii ožiarenia sa zohľadňuje aj situácia ožiarenia a sociálne kritériá; pre ožiarenie
a)	nižšie ako 1 mSv za rok sa zohľadnia všeobecné informácie o úrovni ožiarenia bez osobitného zohľadnenia individuálneho ožiarenia,
b)	v rozsahu do 20 mSv za rok sa zohľadnia špecifické informácie, ktoré umožnia ak je to možné, jednotlivcom z obyvateľstva riadiť svoje ožiarenie, 
c)	v rozsahu do 100 mSv za rok sa posudzujú individuálne dávky a zohľadňujú sa špecifické informácie o rizikách z ožiarenia a dostupných opatreniach na obmedzenie ožiarenia.
(6)	Referenčné úrovne na optimalizáciu radiačnej ochrany v núdzovej situácii ožiarenia alebo v existujúcej situácii ožiarenia určuje úrad alebo príslušný regionálny úrad.

TRETÍ DIEL
OSOBITNÉ POŽIADAVKY
§ 18	
Obmedzenie ožiarenia vzhľadom na vek
(1)	Činnosť vedúcu k ožiareniu, pri vykonávaní ktorej by mohlo ožiarenie pracovníka prekročiť niektorý z limitov ožiarenia obyvateľa, môžu vykonávať len pracovníci, ktorí dosiahli vek 18 rokov. 
(2)	Mladiství vo veku od 16 rokov do  18 rokov môžu vykonávať činnosť vedúcu k ožiareniu len z dôvodu vzdelávania a prípravy na výkon povolania.
§ 19	
Osobitné požiadavky na ochranu tehotných pracovníčok a dojčiacich pracovníčok
(1)	Žena, ktorá pracuje na pracovisku so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, alebo ktorá je počas pracovnej činnosti vystavená ožiareniu, je povinná bezodkladne po zistení tehotenstva informovať o tehotenstve prevádzkovateľa pracoviska; ak je externou pracovníčkou aj zamestnávateľa.  
(2)	Prevádzkovateľ pracoviska alebo zamestnávateľ externej pracovníčky je povinný bezodkladne zabezpečiť úpravu pracovných podmienok tehotnej pracovníčky tak, aby efektívna dávka nenarodeného dieťaťa od času, kedy pracovníčka informovala o svojom tehotenstve až do ukončenia tehotenstva neprekročila 1 mSv. 
(3)	Limit efektívnej dávky nenarodeného dieťaťa 1 mSv sa vzťahuje na súčet všetkých efektívnych dávok z vonkajšieho ožiarenia a úväzkov efektívnych dávok z vnútorného ožiarenia zo všetkých zdrojov žiarenia, ktorým je tehotná žena počas pracovnej činnosti vystavená.
(4)	Práca tehotnej pracovníčky na pracovisku so zdrojmi ionizujúceho žiarenia mimo kontrolovaného pásma sa považuje podľa osobitného predpisu) za prácu spojenú so špecifickým rizikom ohrozenia zdravia. Tehotným ženám je zakázané vykonávať prácu v kontrolovanom pásme pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia a  prácu pri vykonávaní ktorej je pravdepodobné, že súčet efektívnych dávok z vonkajšieho ožiarenia  a úväzkov dávok z vnútorného ožiarenia nenarodeného dieťaťa počas tehotenstva prekročí 1 mSv.
(5)	Ak žena, ktorá pracuje v kontrolovanom pásme pracoviska s otvorenými rádioaktívnymi žiaričmi, prevádzkovateľovi pracoviska oznámi že dojčí, prevádzkovateľ pracoviska je povinný bezodkladne vyradiť ju z práce v kontrolovanom pásme pracoviska a upraviť jej pracovné podmienky tak, aby sa riziko príjmu rádionuklidov a riziko ožiarenia dojčeného dieťaťa z kontaminovaného materského mlieka obmedzilo na najnižšiu možnú úroveň.
§ 20	
Výnimočné ožiarenie 
(1)	Za mimoriadnych okolností alebo pri vykonávaní osobitných pracovných postupov v rámci plánovanej pracovnej činnosti, môže úrad alebo príslušný regionálny úrad individuálne povoliť pracovníkovi v niektorom kalendárnom roku dávky žiarenia, ktoré prekračujú limity ožiarenia pracovníka podľa § 15 ods. 3 (ďalej len „výnimočné ožiarenie“).  
(2)	Výnimočné ožiarenie možno povoliť len vtedy, ak je časovo obmedzené, pracovná činnosť sa vykonáva v určenom pracovnom priestore a úrad alebo príslušný regionálny úrad stanovil pre výnimočné ožiarenie osobitné autorizované limity; výnimočné ožiarenie sa nevzťahuje na ožiarenie osôb pri núdzovej situácii ožiarenia. Autorizované limity pre výnimočné ožiarenie nemôžu prekročiť maximálne hodnoty dávok uvedené v odseku 3.   
(3)	Pri výnimočnom ožiarení môže
a)	efektívna dávka dosiahnuť 50 mSv za kalendárny rok za predpokladu, že efektívna dávka za ktorýchkoľvek päť po sebe nasledujúcich rokov neprekročí 100 mSv,
b)	ekvivalentná dávka v očnej šošovke dosiahnuť 50 mSv za kalendárny rok za predpokladu, že ekvivalentná dávka v očnej šošovke za ktorýchkoľvek päť po sebe nasledujúcich rokov neprekročí 100 mSv,
c)	ekvivalentná dávka v koži alebo ekvivalentná dávka na končatiny dosiahnuť dvojnásobok limitov ožiarenia pre pracovníkov podľa § 15 ods. 3.
(4)	Pri vykonávaní činnosti vedúcej k ožiareniu, ktorá má za následok výnimočné ožiarenie pracovníkov, sa musia splniť tieto podmienky:
a)	výnimočnému ožiareniu môžu byť vystavení len pracovníci kategórie A alebo posádky kozmických lodí; kozmická loď je dopravný prostriedok s posádkou určený na prevádzku v nadmorskej výške viac ako 100 km nad morom,   
b)	z výnimočného ožiarenia sa musia vylúčiť pracovníci kategórie B, žiaci, študenti a tehotné pracovníčky; ak existuje riziko príjmu rádionuklidov alebo vnútornej kontaminácie aj dojčiace pracovníčky,
c)	prevádzkovateľ musí výnimočné ožiarenie vopred odôvodniť a prerokovať ho s pracovníkmi, zástupcami zamestnancov) a zástupcami zamestnancov pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci;) ak je to potrebné aj s pracovnou zdravotnou službou a s expertom na radiačnú ochranu,
d)	dotknutí pracovníci musia byť vopred podrobne informovaní o existujúcich zdravotných rizikách vykonávanej činnosti a o prijatých bezpečnostných opatreniach, ktoré je potrebné počas pracovnej činnosti dodržiavať,
e)	pracovníci musia súhlasiť s vykonaním činnosti spojenej s výnimočným ožiarením,
f)	údaje o výnimočnom ožiarení sa zaznamenajú do centrálneho registra dávok oddelene od údajov o osobných dávkach z bežného ožiarenia pri práci, 
g)	údaje o výnimočnom ožiarení lekár zaznamená do zdravotnej dokumentácie pracovníka.
(5)	Prekročenie limitov ožiarenia u pracovníka pri povolenom výnimočnom ožiarení sa nepovažuje za dôvod na vyradenie pracovníka z jeho obvyklej pracovnej činnosti alebo na preloženie pracovníka na iné pracovné miesto bez jeho súhlasu. 
(6)	Ak bude prevádzkovateľ pracoviska v rámci plánovanej činnosti vykonávať práce, ktoré môžu mať za následok prekročenie limitov ožiarenia pracovníka, je povinný vopred požiadať úrad alebo príslušný regionálny úrad o schválenie výnimočného ožiarenia; súčasťou návrhu na schválenie výnimočného ožiarenia musí byť odôvodnenie a postup jeho optimalizácie.    
(7)	Úrad alebo príslušný regionálny úrad na základe posúdenia úrovne zabezpečenia radiačnej ochrany a rizík spojených s výnimočným ožiarením schváli návrh na výnimočné ožiarenie, ak sú splnené podmienky uvedené v odsekoch 2 až 4. Úrad alebo príslušný regionálny úrad v rozhodnutí stanoví autorizované limity na výnimočné ožiarenie a obdobie, počas ktorého pracovníci môžu byť vystavení výnimočnému ožiareniu.
§ 21	
Štandardné postupy na hodnotenie veľkosti ožiarenia
(1)	Na stanovenie efektívnej dávky a ekvivalentnej dávky u osoby z vonkajšieho ožiarenia sa používajú zásady, štandardné postupy, hodnoty a vzťahy, ktoré sú uvedené v prílohe č. 1.   
(2)	Na stanovenie úväzku efektívnej dávky z vnútorného ožiarenia pracovníka a jednotlivca z obyvateľstva sa používajú 
a)	definície základných fyzikálnych veličín používaných v radiačnej ochrane, ktoré sú uvedené v prílohe č. 1,
b)	zásady, štandardné postupy, hodnoty a vzťahy, ktoré sú uvedené v prílohe č. 1,
c)	konverzné faktory pre výpočet úväzku efektívnej dávky z príjmu rádionuklidov vdýchnutím alebo požitím, ktoré sú uvedené prílohe č. 1. 
ŠTVRTÁ ČASŤ
Podmienky na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu a na poskytovanie služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany v PLÁNOVanÝCH situáciách oŽIARENIA
PRVÁ HLAVA
PRVÝ DIEL
PODMIENKY NA VYKONÁVANIE ČINNOSTI VEDÚCEJ K OŽIARENIU
§ 22	
Kategorizácia
(1)	Na poskytovanie služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany a na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu, ktorá nie je podľa § 24 oslobodená od oznamovacej povinnosti, s prihliadnutím na charakter, súvisiacu mieru možného ožiarenia pracovníkov alebo obyvateľstva a možné riziko vyplývajúce z predvídateľných porúch a odchýlok od bežnej prevádzky je potrebné
a)	oznámenie podľa § 23,
b)	registrácia podľa § 25, alebo
c)	povolenie podľa § 28 a 29.
(2)	Na usmerňovanie cezhraničného pohybu rádioaktívnych žiaričov a zaistenia ich bezpečnosti sa rádioaktívne žiariče podľa ich aktivity zaraďujú do 1. kategórie až 5. kategórie; kritériá na zaradenie rádioaktívnych žiaričov do kategórie zaistenia bezpečnosti podľa prílohy č. 3.
(3)	Ak fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba má v úmysle vykonávať činnosť vedúcu k ožiareniu, ktorá nie je uvedená v § 23, 25, 28, 29 a § 33, je povinná túto skutočnosť oznámiť úradu a požiadať ho o posúdenie či takáto činnosť
a)	je oslobodená od oznamovacej povinnosti,
b)	podlieha oznamovacej povinnosti, alebo
c)	vyžaduje registráciu alebo povolenie.
(4)	Žiadosť podľa odseku 3 musí obsahovať podrobný popis činnosti.
(5)	Úrad na základe posúdenia rizík spojených s vykonávaním činnosti podľa odseku 3 rozhodne vo veci do 30 dní odo dňa doručenia žiadosti.
(6)	Úrad môže aj z vlastného podnetu rozhodnúť, či na vykonávanie činnosti podľa odseku 3, ktorej vykonávanie nemožno z hľadiska radiačnej ochrany zanedbať, je potrebné oznámenie, registrácia alebo povolenie.
(7)	Úrad na svojom webovom sídle verejne sprístupňuje rozhodnutia vydané podľa odsekov 3 a 5.
(8)	Pracovisko s otvoreným žiaričom, na ktorom sa vykonáva činnosť vedúca k ožiareniu, sa zaraďuje do I. kategórie, II. kategórie alebo III. kategórie; osobitné požiadavky na  pracovisko s otvoreným žiaričom sú uvedené v § 82 a v prílohe č. 4.
§ 23	
 Oznamovanie 
(1)	Fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba je povinná oznámiť regionálnemu úradu najneskôr desať pracovných dní pred začatím plánovanej činnosti používanie
a)	prenosného prístroja alebo laboratórneho prístroja na röntgenfluorescenčnú analýzu,
b)	generátora žiarenia skonštruovaného tak, že na ktoromkoľvek voľne prístupnom mieste vo vzdialenosti 0,1 m od povrchu zariadenia príkon dávkového ekvivalentu je menší ako 0,001 mSv/hod., ak jeho používanie nepodlieha povoľovaniu alebo registrácii, ak v § 24 nie je ustanovené inak,
c)	uzavretého žiariča, ktorého aktivita neprekračuje desaťnásobok aktivity umožňujúcej vyňatie spod administratívnej kontroly podľa prílohy č. 5 tabuľky č.1 stĺpca č. 2, ak v § 24 nie je ustanovené inak,
d)	otvoreného žiariča, u ktorého súčet podielov aktivít jednotlivých rádionuklidov a príslušných hodnôt aktivít týchto rádionuklidov, ktoré umožňujú vyňatie rádioaktívnej látky spod administratívnej kontroly podľa prílohy č. 5 tabuľky č. 1 stĺpca č. 2 neprekračuje 10, ak v § 24 nie je ustanovené inak,
e)	periférneho kostného denzitometra.
(2)	Zamestnávateľ externých pracovníkov je povinný úradu alebo regionálnemu úradu oznámiť plánované vykonávanie pracovnej činnosti najneskôr desať pracovných dní pred jej začatím; vykonávanie pracovnej činnosti v jadrovom zariadení sa oznamuje úradu.
(3)	Lehota na oznámenie podľa odsekov 1 a 2 môže byť kratšia, ak ide o jednorazový výkon, ktorý je naliehavý. 
(4)	Oznámenie sa vyžaduje aj vtedy, ak 
a)	pracovnú činnosť podľa odseku 1 bude vykonávať osoba, ktorá má sídlo alebo miesto podnikania v inom členskom štáte,
b)	zamestnávateľom externých pracovníkov podľa odseku 2 bude osoba, ktorá má sídlo alebo miesto podnikania v inom členskom štáte.
(5)	Oznámenie podľa odseku 1 o plánovanom vykonávaní činnosti vedúcej k ožiareniu obsahuje   
a)	obchodné meno, právnu formu, sídlo a identifikačné číslo, ak bolo pridelené, ak je oznamovateľ právnická osoba, alebo
b)	meno, obchodné meno, miesto podnikania a identifikačné číslo, ak bolo pridelené, ak je oznamovateľ fyzická osoba – podnikateľ,
c)	opis a rozsah činnosti vedúcej k ožiareniu,
d)	doklad o absolvovaní odbornej prípravy,
e)	miesto a dátum začatia vykonávania činnosti vedúcej k ožiareniu,
f)	špecifikáciu zdrojov ionizujúceho žiarenia, ich počet a adresu pracoviska, kde sa nachádzajú,
g)	predpokladaný spôsob skončenia vykonávania činnosti vedúcej k ožiareniu,
h)	predpokladaný dátum skončenia vykonávania činnosti vedúcej k ožiareniu, ak je známy,
i)	prevádzkový poriadok.
(6)	 Oznámenie zamestnávateľa externých pracovníkov podľa odseku 2 o plánovanom vykonávaní pracovnej činnosti vedúcej k ožiareniu okrem údajov uvedených v odseku 5 písm. a) a b) obsahuje
a)	opis a rozsah pracovnej činnosti,
b)	miesto a dátum začatia vykonávania pracovnej činnosti, predpokladaný čas skončenia pracovnej činnosti, ak je známy,
c)	údaje o zamestnancovi, ktorého zamestnávateľ externých pracovníkov poveril plnením úloh súvisiacich s radiačnou ochranou zamestnancov, ktorí vykonávajú pracovnú činnosť ako externí pracovníci,
d)	údaje o držiteľovi povolenia, na pracovisku ktorého sa bude pracovná činnosť vykonávať, 
1.	obchodné meno, právnu formu, sídlo a identifikačné číslo, ak bolo pridelené, ak je držiteľom povolenia právnická osoba, alebo
2.	meno, obchodné meno, miesto podnikania a identifikačné číslo, ak bolo pridelené, ak je držiteľom povolenia fyzická osoba – podnikateľ.
(7)	Fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá prevádzkuje pracovisko, na ktorom je alebo na ktorom môže byť zvýšené ožiarenie osôb radónom alebo prírodným ionizujúcim žiarením, oznamuje regionálnemu úradu údaje o pracovisku a ďalšie skutočnosti podľa § 124 až 128.
(8)	Úrad alebo príslušný regionálny úrad vydá oznamovateľovi do 30 dní odo dňa doručenia oznámenia potvrdenie o zaevidovaní oznámenej činnosti.
§ 24	
Oslobodenie od oznamovacej povinnosti
(1)	Oznámenie činnosti podľa § 23 sa nevyžaduje, ak je táto činnosť odôvodnená podľa § 13 a vykonáva sa so zdrojom ionizujúceho žiarenia, ktorý je
a)	rádioaktívnou látkou alebo zariadením, ktoré takúto látku obsahuje alebo uvoľňuje, pričom pre túto rádioaktívnu látku platí, že
1.	súčet podielov aktivít v nej obsiahnutých rádionuklidov a príslušných hodnôt aktivít rádionuklidov, ktoré umožňujú vyňatie rádioaktívnej látky spod administratívnej kontroly podľa prílohy č. 5 tabuľky č. 1 stĺpca č. 2, nie je väčší ako jeden, alebo
2.	súčet podielov hmotnostných aktivít v nej obsiahnutých rádionuklidov a príslušných hodnôt hmotnostných aktivít rádionuklidov, ktoré umožňujú vyňatie rádioaktívnej látky spod administratívnej kontroly podľa prílohy č. 5  tabuľky č. 1 stĺpca č. 3, nie je väčší ako jeden,  
3.	úrovne aktivít rádionuklidov, ktoré umožňujú vyňatie rádioaktívnej látky spod administratívnej kontroly sa vzťahujú na celkové množstvo rádioaktívnych látok, používaných fyzickou osobou – podnikateľom alebo právnickou osobou pri vykonávaní odôvodnenej činnosti (§ 13 ods. 1),
4.	úrovne aktivít rádionuklidov, ktoré umožňujú vyňatie rádioaktívnej látky spod administratívnej kontroly sa uplatňujú aj na uvoľnenie pevných materiálov na opakované použitie, recykláciu, konvenčné ukladanie alebo spaľovanie,
b)	zariadením typovo schváleným, ktoré obsahuje uzavretý rádioaktívny žiarič, ktorého aktivita nepresahuje hodnoty uvedené v písmene a) prvom bode,
c)	typovo schváleným generátorom ionizujúceho žiarenia emitujúcim ionizujúce žiarenie a skonštruovaným tak, že za bežných prevádzkových podmienok príkon dávkového ekvivalentu na ktoromkoľvek prístupnom mieste vo vzdialenosti 0,1 m od povrchu zariadenia nepresahuje 0,001 mSv/h,
d)	katódovou trubicou určenou na zobrazovanie alebo akýmkoľvek iným typovo schváleným elektrickým zariadením prevádzkovaným s rozdielom elektrických potenciálov vyšším ako 6 kV ale nepresahujúcim 30 kV, u ktorého za bežných prevádzkových podmienok príkon dávkového ekvivalentu na ktoromkoľvek prístupnom mieste vo vzdialenosti 0,1 m od povrchu zariadenia nepresahuje 0,001 mSv/h, alebo
e)	materiálom kontaminovaným rádioaktívnymi látkami, ktorý bol uvedený do životného prostredia na základe povolenia vydaného úradom alebo regionálnym úradom.
(2)	Ak je činnosť vedúca k ožiareniu odôvodnená, a ak je zdravotné riziko spojené s ožiarením osôb pri jej vykonávaní také nízke, že nevzniká potreba činnosť usmerňovať, môže úrad na základe žiadosti alebo z vlastného podnetu rozhodnúť, že túto činnosť možno vykonávať bez povolenia, registrácie alebo oznámenia; úrad rozhodnutie verejne sprístupní na svojom webovom sídle. Pri posudzovaní sa riadi kritériami pre uplatňovanie oslobodzovacích úrovní a uvoľňovacích úrovní podľa prílohy č. 5.
(3)	Ustanovenia odseku 1 alebo odseku 2 sa nevzťahujú na pridávanie rádioaktívnej látky do spotrebného výrobku pri jeho výrobe, príprave, dovoze a vývoze takéhoto spotrebného výrobku; tieto činnosti možno vykonávať len na základe povolenia.
(4)	Oslobodzovacie úrovne, uvoľňovacie úrovne a kritériá pre uplatňovanie oslobodzovacích úrovní a uvoľňovacích úrovní podľa prílohy č. 5.
§ 25	
Registrácia 
(1)	Pri vykonávaní činnosti vedúcej k ožiareniu je potrebná registrácia na používanie
a)	zubného röntgenového prístroja alebo veterinárneho röntgenového prístroja, 
b)	celotelového röntgenového kostného denzitometra,
c)	generátora žiarenia skonštruovaného tak, že príkon dávkového ekvivalentu na ktoromkoľvek voľne prístupnom mieste vo vzdialenosti 0,1 m od povrchu zariadenia je väčší ako 0,001 mSv/h a menší ako 0,01 mSv/h, okrem miest určených za bežných pracovných podmienok na manipuláciu a obsluhu zariadenia výhradne rukami, kde môže príkon dávkového ekvivalentu dosahovať až 0,25 mSv/h, ak na jeho používanie nie je potrebné povolenie alebo oznámenie,
d)	uzavretého žiariča alebo zariadenia, ktoré obsahuje uzavretý žiarič, ktorého aktivita prekračuje 10 násobok hodnoty aktivity umožňujúcej vyňatie spod administratívnej kontroly a je nižšia alebo rovná ako 100 násobok hodnoty aktivity umožňujúcej vyňatie spod administratívnej kontroly,
e)	otvoreného žiariča, u ktorého súčet podielov aktivít jednotlivých rádionuklidov a príslušných hodnôt aktivít týchto rádionuklidov, ktoré umožňujú vyňatie rádioaktívnej látky spod administratívnej kontroly podľa prílohy č. 5 je väčší ako 10 a menší alebo rovný 100, používaného na pracovisku s otvorenými žiaričmi I. kategórie.
(2)	Pri poskytovaní služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany je potrebná registrácia na stanovenie
a)	rádiologických ukazovateľov kvality pitnej vody, pramenitej vody a prírodnej minerálnej vody, 
b)	obsahu prírodných rádionuklidov v stavebnom materiáli na hodnotenie ožiarenia osôb a na 
1.	prevenciu prenikania radónu do stavby,
2.	ochranu pred ožiarením prírodným zdrojom žiarenia v stavbe.
c)	obsahu rádionuklidov v zložkách životného prostredia, v potravinovom reťazci a v iných materiáloch a predmetoch na hodnotenie ožiarenia osôb a regulácie spotreby potravín,
d)	radónového indexu pozemku a stanovenie ožiarenia z prírodného zdroja ionizujúceho žiarenia v stavbe na
1.	prevenciu prenikania radónu do stavby,
2.	ochranu pred ožiarením prírodným zdrojom žiarenia v stavbe.
(3)	Registrácia podľa odseku 1 je potrebná aj keď osoba má sídlo alebo miesto podnikania v inom členskom štáte. 
§ 26	
Podmienky registrácie
(1)	Fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá má v úmysle vykonávať činnosť vedúcu k ožiareniu, ktorá sa registruje alebo poskytovať službu dôležitú z hľadiska radiačnej ochrany, ktorá sa registruje je povinná požiadať príslušný regionálny úrad o registráciu činnosti vedúcej k ožiareniu alebo o registráciu poskytovania služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany (ďalej len „žiadateľ o registráciu“) najmenej 15 dní pred začatím činnosti alebo pred poskytovaním služby.
(2)	Žiadateľ o registráciu činnosti vedúcej k ožiareniu musí mať určeného odborného zástupcu, ktorý spĺňa požiadavky podľa odseku 3; to neplatí, ak požiadavku podľa odseku 3    spĺňa fyzická osoba – podnikateľ.
(3)	Odborným zástupcom pre registrovanú činnosť podľa § 25 ods. 1  môže byť fyzická osoba, ktorá má osvedčenie o odbornej spôsobilosti podľa § 49. 
(4)	Žiadateľ o registráciu služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany musí mať určeného odborného garanta, ktorý spĺňa požiadavky podľa odseku 5; to neplatí, ak požiadavky podľa odseku 5  spĺňa fyzická osoba – podnikateľ.
(5)	Odborným garantom pre registrovanú službu podľa § 25 ods. 2  môže byť fyzická osoba, ktorá úspešne absolvovala vysokoškolské štúdium prvého stupňa v príslušnom odbore v závislosti od poskytovanej služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany a absolvovala odbornú prípravu v radiačnej ochrane (ďalej len „odborná príprava“) .      
(6)	Žiadateľ o registráciu činnosti vedúcej k ožiareniu podľa § 25 ods. 1 v žiadosti uvedie
a)	obchodné meno, právnu formu, sídlo a identifikačné číslo, ak bolo pridelené, ak je žiadateľom právnická osoba, alebo 
b)	meno, obchodné meno, miesto podnikania a identifikačné číslo, ak bolo pridelené, ak je žiadateľom fyzická osoba – podnikateľ,
c)	činnosť vedúcu k ožiareniu, ktorú žiada zaregistrovať,
d)	miesto výkonu činnosti,
e)	meno, priezvisko a bydlisko osoby alebo osôb, ktoré sú štatutárnym orgánom, ak je žiadateľom právnická osoba,
f)	meno, priezvisko a bydlisko odborného zástupcu.
(7)	Žiadateľ podľa odseku 6 k žiadosti priloží
a)	doklady preukazujúce jeho odbornú spôsobilosť alebo odbornú spôsobilosť určeného odborného zástupcu,
b)	dokumentáciu podľa prílohy č. 6.
(8)	Žiadateľ o registráciu služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany podľa § 25 ods. 2 v žiadosti uvedie
a)	obchodné meno, právnu formu, sídlo a identifikačné číslo, ak bolo pridelené, ak je žiadateľom právnická osoba, alebo meno, obchodné meno, miesto podnikania a identifikačné číslo, ak bolo pridelené, ak je žiadateľom fyzická osoba – podnikateľ,
b)	službu dôležitú z hľadiska radiačnej ochrany, ktorú žiada zaregistrovať,
c)	miesto poskytovania služby,
d)	meno, priezvisko a bydlisko osoby alebo osôb, ktoré sú štatutárnym orgánom, ak je žiadateľom právnická osoba,
e)	meno, priezvisko a bydlisko odborného garanta.
(9)	 Žiadateľ podľa odseku 8 k žiadosti priloží doklad o
a)	najvyššom dosiahnutom vzdelaní v príslušnom odbore v závislosti od poskytovanej služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany,
b)	absolvovaní odbornej prípravy, 
c)	akreditácii,) ak v odseku 10 nie je ustanovené inak,
d)	dokumentáciu podľa prílohy č. 6.
(10)	 Ak žiadateľ o registráciu podľa § 25 ods. 2 písm. b) až d) nemá doklady o akreditácii na vykonávanie danej služby, k žiadosti priloží 
a)	doklad o metrologickom overení používaných meradiel,
b)	doklady o používaných etalónoch a rádioaktívnych žiaričoch,
c)	popis každej používanej metódy odberu, spracovania, merania a vyhodnotenia,
d)	popis spôsobu evidencie vzoriek a záznamov,
e)	spôsob interpretácie výsledkov stanovení vrátane vzorov protokolov o skúške alebo iného spôsobu oznamovania výsledkov stanovenia,
f)	výsledky medzilaboratórnych porovnávacích skúšok alebo skúšok spôsobilosti za posledných päť rokov.
(11)	 Regionálny úrad vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu zaregistruje,  ak žiadosť o registráciu má požadované náležitosti, žiadateľ o registráciu alebo ním určený odborný zástupca spĺňa podmienku odbornej spôsobilosti a žiadateľ o registráciu preukázal splnenie požiadaviek na zabezpečenie radiačnej ochrany.
(12)	 Regionálny úrad poskytovanie služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany zaregistruje, ak žiadosť o registráciu má požadované náležitosti, žiadateľ o registráciu alebo ním určený odborný garant spĺňa podmienku odbornej spôsobilosti a žiadateľ o registráciu preukázal splnenie požiadaviek na poskytovanie služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany.
(13)	 Registrácia obsahuje 
a)	obchodné meno, právnu formu, sídlo a identifikačné číslo, ak bolo pridelené, ak je žiadateľom právnická osoba; alebo meno, obchodné meno, miesto podnikania a identifikačné číslo, ak bolo pridelené, ak je žiadateľom fyzická osoba – podnikateľ,
b)	špecifikáciu registrovanej činnosti vedúcej k ožiareniu alebo registrovanej služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany,
c)	miesto vykonávania registrovanej činnosti vedúcej k ožiareniu alebo miesto poskytovania registrovanej služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany,
d)	meno, priezvisko a bydlisko odborného zástupcu pre registrovanú činnosť vedúcu k ožiareniu alebo odborného garanta pre registrovanú službu dôležitú z hľadiska radiačnej ochrany.
(14)	 Lehota na vydanie registrácie je 30 dní.
(15)	 Registrácia sa vydáva na neurčitý čas.
§ 27	
Zmena, zrušenie a zánik registrácie
(1)	Fyzická osoba - podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá vykonáva registrovanú činnosť vedúcu k ožiareniu alebo poskytuje registrovanú službu dôležitú z hľadiska radiačnej ochrany, je povinná príslušnému regionálnemu úradu oznámiť každú zmenu podmienok a skutočností, na základe ktorých bola činnosť vedúca k ožiareniu alebo služba dôležitá z hľadiska radiačnej ochrany registrovaná do 30 dní odo dňa ich vzniku.
(2)	Za zmenu podmienok a skutočností, na ktorých základe bola činnosť vedúca k ožiareniu registrovaná, sa považuje zmena
a)	odborného zástupcu,
b)	obchodného mena, právnej formy alebo sídla, ak ide o právnickú osobu; obchodného mena alebo miesta podnikania, ak ide o fyzickú osobu – podnikateľa,
c)	miesta vykonávania činnosti,
d)	typu používaných zdrojov ionizujúceho žiarenia alebo počtu používaných zdrojov ionizujúceho žiarenia,
e)	prevádzkových podmienok, pracovných postupov alebo technologického zariadenia pracoviska.
(3)	Za zmenu podmienok a skutočností, na ktorých základe bola služba dôležitá z hľadiska radiačnej ochrany registrovaná, sa považuje zmena
a)	odborného garanta,
b)	obchodného mena, právnej formy alebo sídla, ak ide o právnickú osobu; obchodného mena alebo miesta podnikania, ak ide o fyzickú osobu – podnikateľa,
c)	miesta poskytovania služby,
d)	metodík stanovenia obsahu rádionuklidov, metodík stanovenia radónového indexu pozemku a metodík meraní, ktoré boli súčasťou dokumentácie predloženej k registrácii.
(4)	Fyzická osoba - podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá  vykonáva registrovanú činnosť vedúcu k ožiareniu, je povinná písomne požiadať príslušný regionálny úrad o zmenu registrácie, ak oznámila zmenu podľa odseku 2 písm. a) až c); pri zmene podľa odseku 2 písm. d) a e) len vtedy, ak je táto zmena dôležitá z hľadiska radiačnej ochrany. K žiadosti o vykonanie zmeny je potrebné priložiť doklady, ktoré zmenu odôvodňujú.
(5)	Fyzická osoba - podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá poskytuje registrovanú službu dôležitú z hľadiska radiačnej ochrany, je povinná písomne požiadať príslušný regionálny úrad o  zmenu registrácie, ak oznámila zmenu podľa odseku 3 písm. a) až c); pri zmene podľa odseku 3 písm. d) len vtedy, ak oznámená zmena metodík je dôležitá z hľadiska radiačnej ochrany. K žiadosti o vykonanie zmeny je potrebné priložiť doklady, ktoré zmenu odôvodňujú.
(6)	Regionálny úrad registráciu zruší, ak držiteľ registrácie
a)	požiada o zrušenie registrácie,
b)	prestane vykonávať činnosť vedúcu k ožiareniu alebo poskytovať službu dôležitú z hľadiska radiačnej ochrany,
c)	prestane spĺňať podmienky, na ktorých základe bola činnosť vedúca k ožiareniu alebo služba dôležitá z hľadiska radiačnej ochrany registrovaná,
d)	nevykonal opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov,
e)	závažným spôsobom alebo opakovane porušuje všeobecne záväzné právne predpisy súvisiace s vykonávanou činnosťou vedúcou k ožiareniu alebo poskytovanou službou dôležitou z hľadiska radiačnej ochrany,
f)	nemá odborného zástupcu na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu alebo odborného garanta na poskytovanie služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany.
(7)	Registrácia zaniká
a)	smrťou fyzickej osoby alebo jej vyhlásením za mŕtvu,
b)	zánikom právnickej osoby, 
c)	rozhodnutím príslušného regionálneho úradu o zrušení registrácie.
§ 28	
Povoľovanie činnosti vedúcej k ožiareniu 
a dovozu, distribúcie, predaja a prenájmu zdroja ionizujúceho žiarenia
(1)	Povolenie úradu je potrebné na tieto činnosti vedúce k ožiareniu v jadrovom zariadení:
a)	prevádzku jadrového zariadenia a etapy vyraďovania jadrového zariadenia z prevádzky,
b)	odber, skladovanie a manipuláciu s čerstvým jadrovým palivom,
c)	nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a nakladanie s rádioaktívnym odpadom vrátane zberu, triedenia, skladovania, spracovania, úpravy na uloženie a ukladania rádioaktívneho odpadu,
d)	prepravu rádioaktívnej látky alebo štiepnej látky, rádioaktívneho žiariča, rádioaktívneho odpadu, vyhoretého jadrového paliva a rádioaktívne kontaminovaných predmetov, ktoré pre ich aktivitu nemožno uvoľniť spod administratívnej kontroly v areáli jadrového zariadenia,
e)	uvoľňovanie rádioaktívnych látok a rádioaktívne kontaminovaných predmetov, ktoré vznikli alebo sa používali pri činnosti vedúcej k ožiareniu vykonávanej na základe povolenia v jadrovom zariadení, spod administratívnej kontroly.
(2)	Povolenie úradu je potrebné aj na tieto činnosti vedúce k ožiareniu:
a)	výrobu zdroja ionizujúceho žiarenia používaného pri činnosti, na ktorú je potrebné oznámenie, registrácia alebo povolenie, 
b)	výrobu ionizačných hlásičov požiaru,
c)	nakladanie s opustenými žiaričmi, rádioaktívnymi odpadmi neznámeho pôvodu a zachytenými rádioaktívnymi materiálmi vrátane prepravy,
d)	nakladanie s rádioaktívnymi rezíduami,
e)	pridávanie rádionuklidov alebo rádioaktívnych látok do spotrebných výrobkov a predmetov, do liekov a zdravotníckych pomôcok, dovoz a vývoz takýchto výrobkov,
f)	vykonávanie skúšok zdrojov ionizujúceho žiarenia,
g)	vykonávanie inštalácie, údržby a opráv zdrojov ionizujúceho žiarenia, okrem údržby a opráv generátorov žiarenia, ktoré nie sú spojené s ožiarením osôb,
h)	zber, zhromažďovanie, skladovanie a úpravu rádioaktívnych žiaričov vrátane ionizačných hlásičov požiaru na likvidáciu, prevádzkovanie pracoviska určeného na zhromažďovanie alebo skladovanie rádioaktívnych žiaričov vrátane prepravy v rámci pracoviska, 
i)	používanie zdroja ionizujúceho žiarenia na nelekárske ožiarenie mimo zdravotníckeho zariadenia, 
j)	monitorovanie ionizujúceho žiarenia na pracovisku alebo v jeho okolí na hodnotenie ožiarenia osôb, 
k)	prepravu) 
1.	zásielky rádioaktívnej látky osobitnej formy s aktivitou vyššou ako 3 x103 hodnoty A1, rádioaktívnej látky inej ako osobitnej formy s aktivitou vyššou ako 3 x103 hodnoty A2, alebo rádioaktívnej látky s aktivitou vyššou ako 1000 TBq podľa toho, ktorá z uvedených hodnôt je nižšia,
2.	rádioaktívneho odpadu a jadrového paliva,
l)	dopravu rádioaktívnych žiaričov a rádioaktívneho materiálu pre cudziu potrebu.
(3)	Povolenie príslušného regionálneho úradu je potrebné na tieto činnosti vedúce k ožiareniu:
a)	prevádzku urýchľovača častíc určeného na výrobu rádionuklidov, na vedeckovýskumný a technický účel, 
b)	prevádzku generátora žiarenia alebo zariadenia, ktorého súčasťou je generátor žiarenia skonštruovaného tak, že najmenej na jednom voľne prístupnom mieste vo vzdialenosti 0,1 m od jeho povrchu je príkon dávkového ekvivalentu väčší ako 0,01 mSv/h, 
c)	odber, skladovanie a používanie uzavretého žiariča alebo zariadenia, ktoré obsahuje uzavretý žiarič, u ktorého súčet podielov aktivít jednotlivých rádionuklidov a príslušných hodnôt aktivít týchto rádionuklidov, ktoré umožňujú vyňatie rádioaktívnej látky spod administratívnej kontroly podľa prílohy č. 5 je väčší ako 100 pri vykonávaní činnosti vedúcej k ožiareniu alebo poskytovaní služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany,
d)	odber, skladovanie a používanie vysokoaktívneho žiariča, zariadenia ktoré obsahuje vysokoaktívny žiarič alebo odber, skladovanie a používanie uzavretého žiariča na nedeštruktívne testovanie materiálu,
e)	odber, skladovanie a používanie otvoreného žiariča, u ktorého súčet podielov aktivít jednotlivých rádionuklidov a príslušných hodnôt oslobodzovacích úrovní týchto rádionuklidov podľa prílohy č. 5 je väčší ako 100, 
f)	odber, skladovanie a používanie uzavretého žiariča určeného na  ožarovanie potravín, predmetov bežného používania a iných materiálov a surovín alebo na prevádzku iného stacionárneho ožarovača určeného na použitie v priemysle alebo na vedeckovýskumný účel,
g)	používanie zdroja ionizujúceho žiarenia na vopred nešpecifikovanom dočasnom pracovisku (ďalej len „dočasné pracovisko“) na dobu dlhšiu ako 30 dní,
h)	odber, skladovanie a používanie otvoreného žiariča na účely diagnostiky, liečby alebo výskumu na zvieratách vo veterinárnej medicíne. 

(4)	Povolenie príslušného regionálneho úradu je potrebné pri lekárskom ožiarení na používanie
a)	röntgenového prístroja určeného na rádioterapiu alebo rádiodiagnostiku okrem prístroja alebo zariadenia podliehajúceho registrácii,
b)	zdroja ionizujúceho žiarenia určeného na rádioterapiu fotónmi, elektrónmi, protónmi, neutrónmi alebo inými časticami,
c)	otvoreného žiariča v nukleárnej medicíne,
d)	uzavretého žiariča a zariadenia obsahujúceho uzavretý žiarič určeného na rádioterapiu vrátane brachyterapie.
(5)	Povolenie príslušného regionálneho úradu je potrebné aj na
a)	uvoľňovanie rádioaktívnych látok a rádioaktívne kontaminovaných predmetov, ktoré vznikli alebo sa používali pri činnosti vedúcej k ožiareniu, spod administratívnej kontroly,
b)	zmiešavanie rádioaktívneho materiálu uvoľňovaného z pracoviska, kde sa nakladá s materiálom so zvýšeným obsahom prírodných rádionuklidov s nerádioaktívnym materiálom na opätovné použitie alebo recykláciu,
c)	nakladanie s produktmi banskej činnosti, ktoré vznikli v súvislosti so získavaním rádioaktívneho nerastu a sú uložené na odvaloch a odkaliskách.
(6)	Povolenie úradu je potrebné aj na 
a)	distribúciu, predaj a prenájom zdroja ionizujúceho žiarenia, na používanie ktorého je potrebné oznámenie, registrácia alebo povolenie,
b)	dovoz zdroja ionizujúceho žiarenia z tretích krajín.     
(7)	Povolenie podľa odseku 1 a 2 písm. a) až j) a odsekov 3 až 6 je potrebné aj vtedy, ak osoba má sídlo alebo miesto podnikania v inom členskom štáte a je držiteľom povolenia v tomto štáte.
§ 29	
Povoľovanie služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany
(1)	Povolenie úradu je potrebné na tieto služby dôležité z hľadiska radiačnej ochrany:
a)	poskytovanie odbornej prípravy a aktualizačnej odbornej prípravy, 
b)	vykonávanie osobnej dozimetrie,
c)	stanovovanie osobných dávok pracovníkov vystavených ožiareniu z radónu alebo z iného prírodného zdroja ionizujúceho žiarenia.         
(2)	Povolenie podľa odseku 1 je potrebné aj vtedy, ak osoba má sídlo alebo miesto podnikania v inom členskom štáte a je držiteľom povolenia v tomto štáte.
§ 30	
Podmienky na vydanie povolenia
(1)	 Fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá má v úmysle vykonávať činnosť vedúcu k ožiareniu podľa § 28 ods. 1 až 5, musí mať určeného odborného zástupcu, ktorý spĺňa požiadavky podľa odseku 3; to neplatí, ak požiadavku podľa odseku 3 spĺňa fyzická osoba – podnikateľ; na vykonávanie činnosti uvedenej v § 28 ods. 6 sa určenie odborného zástupcu nevyžaduje.
(2)	 Fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá má v úmysle poskytovať službu dôležitú z hľadiska radiačnej ochrany podľa § 29 ods. 1 písm. a) až c), musí mať určeného odborného garanta, ktorý spĺňa požiadavku podľa odseku 4; to neplatí, ak požiadavky podľa odseku 4 spĺňa fyzická osoba – podnikateľ. 
(3)	Odborný zástupca musí mať osvedčenie o odbornej spôsobilosti na činnosť, na ktorú fyzická osoba - podnikateľ alebo právnická osoba žiada vydať povolenie; ak od dátumu vydania osvedčenia o odbornej spôsobilosti uplynulo viac ako päť rokov, musí mať aj doklad o absolvovaní aktualizačnej odbornej prípravy.              
(4)	 Odborný garant musí mať doklad o absolvovaní odbornej prípravy, ak od dátumu absolvovania odbornej prípravy uplynulo viac ako päť rokov, musí mať aj doklad o absolvovaní aktualizačnej odbornej prípravy.
(5)	  Žiadateľ o vydanie povolenia na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu alebo poskytovanie služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany v žiadosti uvedie
a)	obchodné meno, právnu formu, sídlo a identifikačné číslo, ak bolo pridelené, ak je žiadateľom právnická osoba, alebo meno, obchodné meno, miesto podnikania a identifikačné číslo, ak bolo pridelené, ak je žiadateľom fyzická osoba – podnikateľ,
b)	činnosť vedúcu k ožiareniu alebo službu dôležitú z hľadiska radiačnej ochrany, na ktorú žiada vydať povolenie,
c)	miesto výkonu činnosti alebo miesto poskytovania služby,
d)	meno, priezvisko a bydlisko osoby alebo osôb, ktoré sú štatutárnym orgánom, ak je žiadateľom právnická osoba,
e)	meno, priezvisko a bydlisko odborného zástupcu.
(6)	Žiadateľ k žiadosti o vydanie povolenia na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu priloží 
a)	charakteristiku plánovanej činnosti vedúcej k ožiareniu a popis technického vybavenia,
b)	dokumentáciu podľa prílohy č. 6.
(7)	 Žiadateľ k žiadosti o vydanie povolenia na poskytovanie služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany priloží      
a)	charakteristiku poskytovanej služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany a popis technického vybavenia,
b)	dokumentáciu podľa prílohy č. 6.    
(8)	Žiadateľ o vydanie povolenia na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu, ktorý bude nakladať s vysokoaktívnym žiaričom, musí zložiť zábezpeku vo výške úplných nákladov spojených so zberom, triedením, skladovaním, spracovaním, úpravou na uloženie a uložením nepoužívaného vysokoaktívneho žiariča ako rádioaktívneho odpadu na účet podľa osobitného predpisu) okrem žiadateľa, ktorý predloží
a)	zmluvu o spätnom odbere vysokoaktívneho žiariča výrobcom alebo dodávateľom, 
b)	zmluvu o komerčnom poistení nákladov na likvidáciu vysokoaktívneho žiariča pre insolventnosť v čase, keď sa žiarič stane nepoužívaným žiaričom alebo opusteným žiaričom, alebo
c)	zmluvu s držiteľom povolenia na zber, triedenie, skladovanie, spracovanie, úpravu na uloženie a uloženie inštitucionálneho rádioaktívneho odpadu o likvidácii  vysokoaktívneho žiariča v čase, keď sa žiarič stane nepoužívaným žiaričom.
(9)	Úrad vydá povolenie na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu podľa § 28 ods. 1 a 2, ak žiadosť má požadované náležitosti, žiadateľ alebo jeho odborný zástupca spĺňa podmienky podľa odseku 3 a žiadateľ preukázal splnenie požiadaviek na zabezpečenie radiačnej ochrany. 
(10)	  Úrad vydá povolenie na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu podľa § 28 ods. 6, ak žiadosť má požadované náležitosti a žiadateľ preukázal splnenie požiadaviek na zabezpečenie radiačnej ochrany.        
(11)	 Regionálny úrad vydá povolenie na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu podľa § 28 ods. 3 až 5, ak žiadosť má požadované náležitosti, žiadateľ alebo jeho odborný zástupca spĺňa podmienky podľa odseku 3 a žiadateľ preukázal splnenie požiadaviek na zabezpečenie radiačnej ochrany.
(12)	 Úrad vydá povolenie na poskytovanie služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany podľa § 29, ak žiadosť má požadované náležitosti, žiadateľ alebo jeho odborný garant spĺňa podmienky podľa odseku 4.
(13)	 Lehota na vydanie povolenia vo veciach podľa § 28 ods. 1 je 60 dní; v osobitne zložitých prípadoch môže úrad túto lehotu predĺžiť o ďalších 60 dní; predĺženie lehoty úrad bezodkladne oznámi žiadateľovi. 
(14)	 Povolenie na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu obsahuje
a)	obchodné meno, právnu formu, sídlo a identifikačné číslo, ak bolo pridelené, ak je žiadateľom právnická osoba, alebo meno, obchodné meno, miesto podnikania a identifikačné číslo, ak bolo pridelené, ak je žiadateľom fyzická osoba – podnikateľ,
b)	špecifikáciu činnosti,
c)	miesto vykonávania činnosti,
d)	podmienky na vykonávanie činnosti,
e)	meno, priezvisko a bydlisko odborného zástupcu, ak bol určený.
(15)	 Povolenie na poskytovanie služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany obsahuje
a)	obchodné meno, právnu formu, sídlo a identifikačné číslo, ak bolo pridelené, ak je žiadateľom právnická osoba, alebo meno, obchodné meno, miesto podnikania a identifikačné číslo, ak bolo pridelené, ak je žiadateľom fyzická osoba – podnikateľ,
b)	popis služby,
c)	podmienky na poskytovanie služby,
d)	meno, priezvisko a bydlisko odborného garanta, ak bol určený.
(16)	 Povolenie na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu a povolenie na poskytovanie služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany sa vydáva na neurčitý čas.
§ 31	
Zmena, zrušenie a zánik povolenia
(1)	Držiteľ povolenia je povinný oznámiť úradu alebo príslušnému regionálnemu úradu do 15 dní každú zmenu podmienok a skutočností, na základe ktorých bolo povolenie na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu  alebo na poskytovanie služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany vydané.    
(2)	Za zmenu podmienok a skutočností podľa odseku 1 sa považuje zmena
a)	odborného zástupcu alebo zmena odborného garanta,
b)	obchodného mena, právnej formy alebo sídla, ak ide o právnickú osobu, alebo  obchodného mena alebo miesta podnikania, ak ide o fyzickú osobu – podnikateľa,
c)	miesta vykonávania činnosti vedúcej k ožiareniu,
d)	povoleného predmetu a rozsahu distribúcie, predaja, prenájmu, dovozu alebo inštalácie, údržby a opráv zdrojov ionizujúceho žiarenia,
e)	typu alebo počtu používaných zdrojov ionizujúceho žiarenia alebo technologického zariadenia pracoviska,
f)	spôsobu alebo úrovne poskytovania služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany.
(3)	Držiteľ povolenia je povinný písomne požiadať úrad alebo príslušný regionálny úrad o zmenu povolenia, ak oznámil zmenu podmienok a skutočností podľa odseku 2 písm. a) až d); ak oznámil zmenu podmienok a skutočností podľa odseku 2 písm. e) a f) je povinný požiadať o zmenu povolenia len vtedy, ak je zmena dôležitá z hľadiska radiačnej ochrany.  
(4)	Úrad alebo príslušný regionálny úrad povolenie zruší, ak držiteľ povolenia
a)	požiada o zrušenie povolenia,
b)	prestane vykonávať činnosť vedúcu k ožiareniu alebo poskytovať službu dôležitú z hľadiska radiačnej ochrany, 
c)	prestane spĺňať podmienky, na ktorých základe bolo povolenie vydané, 
d)	nevykoná opatrenia uložené úradom alebo príslušným regionálnym úradom na odstránenie zistených nedostatkov,
e)	závažným spôsobom alebo opakovane porušuje všeobecne záväzné právne predpisy súvisiace s vykonávanou činnosťou vedúcou k ožiareniu alebo poskytovanou službou dôležitou z hľadiska radiačnej ochrany.
(5)	Povolenie zaniká
a)	smrťou fyzickej osoby alebo jej vyhlásením za mŕtvu,
b)	zánikom právnickej osoby, ktorej bolo povolenie vydané,
c)	rozhodnutím úradu alebo príslušného regionálneho úradu o zrušení povolenia. 
§ 32	
Posudková činnosť
(1)	 Posudková činnosť je proces posudzovania a vyhodnotenia návrhov, projektov, opatrení a dokumentov z hľadiska radiačnej ochrany, ktorého výsledkom je vydanie záväzného stanoviska alebo rozhodnutia.
(2)	 Fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba je povinná predkladať úradu alebo príslušnému regionálnemu úradu na posúdenie návrhy, projekty, opatrenia a dokumenty podľa odsekov 3 až 5 a do času ich kladného posúdenia zdržať sa vykonávania posudzovaných činností alebo vykonávania posudzovaných opatrení.
(3)	 Úrad pre jadrové zariadenia 
a)	 vydáva záväzné stanovisko k návrhu na
1.	umiestnenie stavby jadrového zariadenia
2.	výstavbu jadrového zariadenia,
3.	etapy uvádzania jadrového zariadenia do prevádzky,
4.	stavebné a technologické zmeny významné z hľadiska radiačnej ochrany počas
4a. výstavby jadrového zariadenia,
4b. uvádzania jadrového zariadenia do prevádzky,
4c.  prevádzky jadrového zariadenia,
4d.  vyraďovania jadrového zariadenia z prevádzky,
5.	vyraďovanie jadrového zariadenia z prevádzky,
6.	nový technologický postup pri vyraďovaní  jadrového zariadenia z prevádzky,
7.	výnimočné ožiarenie pri činnosti vedúcej k ožiareniu v jadrovom zariadení,
8.	vnútorný havarijný plán jadrového zariadenia,)
b)	posudzuje optimalizačnú štúdiu k uvoľňovaniu rádioaktívnych materiálov z jadrového zariadenia spod administratívnej kontroly.

(4)	 Úrad ďalej 
a)	rozhoduje o 
1.	návrhu na výstavbu pracoviska, na ktorom sa bude vykonávať činnosť povoľovaná podľa § 28 ods. 2 písm. a) a h),
2.	návrhu na stavebné a technologické zmeny významné z hľadiska radiačnej ochrany počas
2a. výstavby pracoviska podľa prvého bodu,
2b. uvádzania pracoviska podľa prvého bodu do prevádzky,
2c. prevádzky pracoviska podľa prvého bodu,
3.	návrhu na výrobu alebo používanie nových druhov spotrebných výrobkov s pridaným rádionuklidom alebo nových kategórií spotrebných výrobkov s pridaným rádionuklidom z hľadiska odôvodnenia,
4.	návrhu na nový druh činnosti alebo novú kategóriu činnosti vedúcej k ožiareniu podľa § 13 ods. 2 a návrh na prehodnotenie existujúceho druhu činnosti vedúcej k ožiareniu z hľadiska odôvodnenia podľa § 13 ods. 3,
5.	návrhu na vykonávanie lekárskeho ožiarenia pri biomedicínskom výskume alebo vykonávanie lekárskeho ožiarenia v súvislosti s preventívnymi zdravotnými programami alebo skríningom, 
6.	výnimke na zníženie rozsahu kontroly alebo početnosti kontroly rádiologických ukazovateľov kvality prírodnej minerálnej vody a pramenitej vody podľa § 137 ods. 3,
7.	zvýšení rozsahu monitorovania rádiologických ukazovateľov kvality prírodnej minerálnej vody a pramenitej vody o ďalšie rádiologické ukazovatele,
8.	zvýšení početnosti monitorovania rádiologických ukazovateľov kvality  prírodnej minerálnej vody a pramenitej vody,
b)	posudzuje 
1.	projekt geologických prác geologického prieskumu súvisiaceho s vyhľadávaním rádioaktívneho nerastu,
2.	projekt dobývania ložiska rádioaktívneho nerastu, ťažby a spracovania materiálov, ktoré obsahujú prírodné rádionuklidy a ťažia sa alebo sa spracovávajú pre ich rádioaktívne charakteristiky, štiepne charakteristiky alebo množivé charakteristiky,
3.	optimalizačnú štúdiu k uvoľňovaniu rádioaktívnych materiálov spod administratívnej kontroly; vzťahuje sa na uvoľňovanie z pracoviska, na ktorom povolil vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu podľa § 28 ods. 2 písm. a) až e) a písm. h).
(5)	Príslušný regionálny úrad 
a)	 rozhoduje o 
1.	návrhu na výstavbu a zriadenie pracoviska, na ktorom sa bude vykonávať činnosť povoľovaná podľa § 28 ods. 3 písm. a) a e), a  § 28 ods. 4 písm. b), c) a d), 
2.	návrhu na stavebné a technologické zmeny významné z hľadiska radiačnej ochrany počas
2a. výstavby pracoviska podľa prvého bodu,
2b. uvádzania pracoviska podľa prvého bodu do prevádzky,
2c. prevádzky pracoviska podľa prvého bodu, 
3.	návrhu na uvedenie pracoviska podľa prvého bodu do dočasnej prevádzky alebo do skúšobnej prevádzky,
4.	návrhu na výnimočné ožiarenie pri činnosti vedúcej k ožiareniu,
5.	výnimke na zníženie rozsahu kontroly alebo početnosti kontroly rádiologických ukazovateľov kvality pitnej vody podľa § 136 ods. 2 písm. a),
6.	výnimke na používanie pitnej vody, ktorá prekračuje indikačnú dávku kvality pitnej vody alebo medzné hodnoty rádiologických ukazovateľov kvality pitnej vody,
7.	zvýšení rozsahu monitorovania rádiologických ukazovateľov kvality pitnej vody o ďalšie rádiologické ukazovatele,
8.	zvýšení početnosti monitorovania rádiologických ukazovateľov kvality pitnej vody,

b)	posudzuje 
1.	optimalizačnú štúdiu k uvoľňovaniu rádioaktívnych materiálov z pracoviska spod administratívnej kontroly, vzťahuje sa na uvoľňovanie z pracoviska, na ktorom
1a. registroval vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu podľa § 25 ods. 1 písm. e), 
1b. povolil vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu podľa § 28 ods. 3 písm. e) a h), ods. 4 písm. c) a ods. 5, písm. a) a b),
2.	projekt skúšky technologického zariadenia s použitím rádioaktívnej látky,
3.	odôvodnenie použitia spotrebného výrobku s pridaným rádionuklidom.	
(6)	 Orgány oprávnené podľa osobitných predpisov) rozhodnúť vo veciach, ktoré posudzuje úrad alebo príslušný regionálny úrad z hľadiska zabezpečenia radiačnej ochrany, rozhodnú až po vydaní súhlasného záväzného stanoviska. 
(7)	 Úrad a príslušný regionálny úrad o návrhoch, projektoch, opatreniach alebo dokumentoch podľa odsekov 3 až 5 rozhoduje na základe žiadosti, ktorá obsahuje
a)	obchodné meno, právnu formu, sídlo a identifikačné číslo, ak je žiadateľom právnická osoba; meno, priezvisko, bydlisko, obchodné meno, miesto podnikania a identifikačné číslo, ak je žiadateľom fyzická osoba – podnikateľ,
b)	meno, priezvisko a bydlisko odborného zástupcu ak ide o činnosť, ktorá vyžaduje jeho určenie,
c)	opis navrhovanej činnosti alebo predmetu posudzovania
d)	dokumentáciu podľa prílohy č. 6.
(8)	Úrad a príslušný regionálny úrad si môže vyžiadať aj ďalšie doklady potrebné na vydanie rozhodnutia.
(9)	 Lehota na vydanie rozhodnutia vo veciach podľa odseku 3 je 60 dní; vo zvlášť zložitých prípadoch môže úrad predĺžiť túto lehotu o ďalších 60 dní; predĺženie lehoty úrad bezodkladne písomne oznámi žiadateľovi.
(10)	 Súhlasné rozhodnutie úradu alebo príslušného regionálneho úradu nenahrádza licenciu, povolenie, oprávnenie alebo osvedčenie vydané podľa osobitných predpisov.24)
§ 33	
Spotrebné výrobky s pridaným rádionuklidom 
(1)	Fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá má v úmysle vyrábať spotrebný výrobok s pridaným rádionuklidom alebo dovážať spotrebný výrobok s pridaným rádionuklidom, ktorého určené použitie pravdepodobne predstavuje novú kategóriu činnosti vedúcej k ožiareniu alebo nový druh činnosti vedúcej k ožiareniu, je povinná požiadať úrad o posúdenie, či je určené použitie spotrebného výrobku odôvodnené. 
(2)	K žiadosti podľa odseku 1 je potrebné priložiť dokumentáciu podľa prílohy č. 6.
(3)	Úrad na základe informácií poskytnutých v žiadosti posúdi určené použitie spotrebného výrobku s pridaným rádionuklidom a rozhodne, či je odôvodnené; pri posudzovaní berie do úvahy, či výrobok 
a)	má také vlastnosti, ktoré odôvodňujú jeho určené použitie,
b)	je vyhotovený takým spôsobom, aby sa pri bežnom používaní zabezpečilo minimalizovanie ožiarenia a pravdepodobnosti následkov zneužitia alebo následkov havarijného ožiarenia alebo či vyžaduje určenie dodatočných požiadaviek na technické vlastnosti alebo fyzikálne vlastnosti,
c)	je navrhnutý tak, aby splnil kritériá na oslobodenie spod oznamovacej povinnosti alebo, ak je to vhodné, aby bol typovo schválený a nie sú potrebné dodatočné  pokyny na jeho likvidáciu po skončení používania,
d)	je vhodne označený a spotrebiteľ má k dispozícii zodpovedajúcu dokumentáciu, návod na používanie a pokyny na likvidáciu po skončení jeho používania.
(4)	Rozhodnutie podľa odseku 3 obsahuje stanovisko k určenému použitiu spotrebného výrobku s pridaným rádionuklidom; či je jeho použitie odôvodnené a či spĺňa podmienky na oslobodenie od povinnosti oznámenia, registrácie alebo povolenia.
(5)	Úrad o informáciách získaných v procese posudzovania odôvodnenosti plánovaného použitia spotrebného výrobku s pridaným rádionuklidom informuje prostredníctvom styčného miesta podľa § 6 ods. 2 písm. n) príslušné orgány iných členských štátov; na ich požiadanie aj o rozhodnutí a jeho odôvodnení.
§ 34	
Zakázané činnosti
(1)	Zámerné pridávanie rádioaktívnych látok pri výrobe potravín, krmív, hračiek, kozmetických výrobkov, šperkov a iných osobných ozdobných predmetov, je zakázané. Zakázané je aj používať rádioaktívne látky v prípravkoch určených na tetovanie a iné dekorácie kože; dovoz a vývoz takto upraveného tovaru je zakázaný.
(2)	Predaj spotrebného výrobku alebo uvedenia spotrebného výrobku s pridaným rádionuklidom na trh, ak jeho plánované použitie nie je odôvodnené a nespĺňa podmienky na oslobodenie od povinnosti oznámenia, registrácie alebo povolenia, je zakázaný.
(3)	Činnosť spôsobujúca aktiváciu materiálu, ktorej výsledkom je zvýšenie aktivity v spotrebnom výrobku na hodnotu, ktorú v čase uvedenia spotrebného výrobku na trh nie je možné z hľadiska radiačnej ochrany zanedbať, sa považuje za neodôvodnenú; úrad môže konkrétny druh takejto činnosti z hľadiska jej odôvodnenosti posúdiť.
(4)	Činnosť spôsobujúca aktiváciu materiálu použitého na výrobu šperkov a hračiek, ktorej výsledkom je zvýšenie aktivity materiálu v čase ich výroby alebo v čase uvedenia výrobkov na trh na hodnotu, ktorú nie je možné z hľadiska radiačnej ochrany zanedbať, je zakázaná. Dovoz a vývoz takýchto výrobkov a materiálov je zakázaný.
(5)	Riedenie rádioaktívnej látky uvoľňovanej z pracoviska na dosiahnutie takej objemovej aktivity rádionuklidu, ktorá je predpokladom na uvoľňovanie rádioaktívnej látky z pracoviska bez povolenia úradu, je zakázané; za riedenie sa nepovažuje zmiešavanie, ku ktorému dochádza v bežnej prevádzke pracoviska.
(6)	Dovoz, distribúcia a inštalácia autonómneho ionizačného hlásiča požiaru je zakázaná.
DRUHÝ DIEL
POVINNOSTI PRI VYKONÁVANÍ ČINNOSTI VEDÚCEJ K OŽIARENIU A PRI POSKYTOVANÍ SLUŽBY DÔLEŽITEJ Z HĽADISKA RADIAČNEJ OCHRANY
§ 35	
Všeobecné povinnosti pri vykonávaní činnosti vedúcej k ožiareniu a prevádzkovaní pracoviska na základe oznámenia
(1)	 Fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu na základe oznámenia, je povinná
a)	dodržiavať základné princípy radiačnej ochrany a požiadavky na zabezpečenie radiačnej ochrany pracovníkov a obyvateľov,
b)	pri používaní generátora ionizujúceho žiarenia alebo zariadenia obsahujúceho uzavretý žiarič dodržiavať
1.	postupy uvedené v návode na používanie,
2.	prevádzkový poriadok,
3.	interval servisnej kontroly, ak je servisná kontrola predpísaná výrobcom alebo dodávateľom v návode na používanie alebo v sprievodnej dokumentácii,
c)	viesť evidenciu zdrojov ionizujúceho žiarenia, 
d)	oznámiť príslušnému regionálnemu úradu do 30 dní 
1.	nadobudnutie zdroja ionizujúceho žiarenia alebo jeho odovzdanie inej osobe,
2.	každú zmenu údajov uvedených v oznámení,
3.	skončenie činnosti,
e)	bezpečne ukončiť činnosť.  
(2)	 Zamestnávateľ externých pracovníkov je povinný osobne alebo prostredníctvom zamestnanca povereného plnením povinností a úloh súvisiacich s radiačnou ochranou alebo na základe zmluvy uzatvorenej s prevádzkovateľom zabezpečiť, aby radiačná ochrana externých pracovníkov, ktorí sú jeho zamestnancami, zodpovedala požiadavkám podľa § 70.

(3)	 Fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá na základe oznámenia prevádzkuje pracovisko, na ktorom je alebo môže byť zvýšené ožiarenie osôb radónom alebo prírodným ionizujúcim žiarením, je povinná postupovať podľa § 124 až 128.
§ 36	
Povinnosti držiteľa registrácie a držiteľa povolenia 
(1)	 Fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu, ktorá sa registruje alebo činnosť vedúcu k ožiareniu, ktorá sa povoľuje je povinná 
a)	dodržiavať 
1.	základné princípy radiačnej ochrany, 
2.	požiadavky na zabezpečenie radiačnej ochrany pracovníkov a obyvateľstva,
3.	požiadavky na bezpečnú prevádzku pracoviska z hľadiska radiačnej ochrany,
4.	podmienky na vykonávanie registrovanej činnosti vedúcej k ožiareniu alebo povolenej činnosti vedúcej k ožiareniu ustanovené týmto zákonom a všeobecne záväznými právnymi predpismi vydanými podľa § 162 a podmienky uvedené v registrácii alebo v povolení,
b)	oznámiť úradu alebo príslušnému regionálnemu úradu 
1.	bezodkladne prekročenie niektorého z limitov ožiarenia a každú významnú udalosť,
2.	do 15 dní zmenu skutočností dôležitých z hľadiska radiačnej ochrany a zmenu údajov, ktoré boli podkladom na vydanie registrácie alebo podkladom na vydanie povolenia,
c)	postupovať v súlade s prevádzkovou dokumentáciou priloženou k žiadosti o registráciu alebo k žiadosti o povolenie,
d)	zasielať doklady a predkladať správy o zabezpečení radiačnej ochrany v rozsahu a v lehotách určených týmto zákonom, alebo určených úradom alebo príslušným regionálnym úradom v  registrácii alebo v povolení,
e)	vyšetriť bezodkladne každé porušenie ustanovení tohto zákona, prijať opatrenia na nápravu a zabránenie opakovaniu takejto situácie,
f)	zabezpečiť hodnotenie vlastností zdroja ionizujúceho žiarenia prostredníctvom preberacej skúšky, pravidelnej skúšky dlhodobej stability a kontroly prevádzkovej bezpečnosti podľa § 85,
g)	používať zdroj ionizujúceho žiarenia v súlade s návodom na používanie,
h)	nepoužívať zdroj ionizujúceho žiarenia, ak 
1.	neprešiel úspešne preberacou skúškou, 
2.	neprešiel úspešne skúškou dlhodobej  stability, alebo
3.	od poslednej skúšky dlhodobej stability uplynula dlhšia lehota ako je určená na jej pravidelné vykonávanie,
i)	v rozsahu zodpovedajúcom závažnosti vykonávanej činnosti 
1.	vytvoriť technické a organizačné podmienky na zabezpečenie radiačnej ochrany, dodržiavať ich a postupovať v súlade s prevádzkovými predpismi,
2.	sledovať, merať, hodnotiť, overovať a zaznamenávať veličiny a skutočnosti dôležité z hľadiska radiačnej ochrany, monitorovania radiačnej situácie, odozvy na núdzovú situáciu a zaistenia bezpečnosti zdroja ionizujúceho žiarenia a informácie o nich uchovávať a odovzdávať úradu alebo príslušnému regionálnemu úradu,
3.	zabezpečiť vhodné prístrojové vybavenie na meranie veličín podľa druhého bodu,
j)	viesť a uchovávať dokumentáciu v rozsahu podľa prílohy č. 6 časť 6, 
k)	viesť a uchovávať evidenciu zdrojov ionizujúceho žiarenia,
l)	obmedzovať tvorbu rádioaktívneho odpadu na nevyhnutnú mieru,
m)	odovzdávať priebežne inštitucionálny rádioaktívny odpad osobe, ktorá má na nakladanie s rádioaktívnym odpadom povolenie podľa § 28 ods. 1 písm. c) a podľa osobitného predpisu) a odovzdávať nepoužívané žiariče osobe, ktorá má povolenie podľa § 28 ods. 1 písm. c)  alebo podľa § 28 ods. 2 písm. h), 
n)	viesť evidenciu rádioaktívnych odpadov podľa jednotlivých druhov, dodržiavať podmienky bezpečného nakladania s rádioaktívnymi odpadmi a pravidelne, najmenej jedenkrát za rok vyhodnotiť ich dodržiavanie, 
o)	zabezpečiť sústavný dozor nad dodržiavaním požiadaviek na zabezpečenie radiačnej ochrany a pravidelne hodnotiť súlad vykonávaných činností s týmito požiadavkami a uplatňovať výsledky hodnotenia v praxi,
p)	zabezpečiť monitorovanie ionizujúceho žiarenia a rádionuklidov, ktoré vznikajú alebo sa uvoľňujú v dôsledku vykonávania činnosti vedúcej k ožiareniu v pracovnom prostredí a životnom prostredí v okolí pracoviska v súlade s monitorovacím plánom a informovať pracovníkov o výsledkoch monitorovania,
q)	zaistiť bezpečnosť zdroja ionizujúceho žiarenia,
r)	hodnotiť 
1.	radiačnú ochranu, 
2.	výsledky monitorovania a
3.	zaistenie bezpečnosti zdroja ionizujúceho žiarenia v rozsahu platných požiadaviek,
s)	overovať účinnosť technických zariadení určených na ochranu obyvateľov a životného prostredia,
t)	umožniť nakladanie so zdrojom ionizujúceho žiarenia len osobe, ktorá má na takéto nakladanie povolenie alebo registráciu,
u)	bezpečne ukončiť činnosť so zdrojom ionizujúceho žiarenia; ak je ním rádioaktívny žiarič bezpečne ho zlikvidovať odovzdaním výrobcovi, dodávateľovi alebo osobe, ktorá má povolenie podľa § 28 ods. 1 písm. c)  alebo podľa § 28 ods. 2 písm. h),
v)	zabezpečiť, aby činnosť vedúcu k ožiareniu vykonávali len zdravotne spôsobilí a odborne spôsobilí pracovníci,
w)	zabezpečiť oboznamovanie a školenie pracovníkov najmenej raz ročne a najmenej jedenkrát za päť rokov aktualizačnú odbornú prípravu odborného zástupcu a osoby s priamou zodpovednosťou, 
x)	sprístupniť na pracovisku vnútorné predpisy a postupy na bezpečné nakladanie so zdrojom ionizujúceho žiarenia vrátane postupov na zabránenie neoprávnenému nakladaniu so zdrojom ionizujúceho žiarenia, jeho strate, odcudzeniu alebo poškodeniu vrátane postupu pre odchýlky od bežnej prevádzky a zásahové inštrukcie,
y)	odstrániť pred zrušením pracoviska zdroj ionizujúceho žiarenia a rádioaktívny odpad a vykonať dekontamináciu pracovných plôch a priestorov, technologických a technických zariadení, v ktorých sa vykonávala činnosť s otvoreným žiaričom na úroveň, že na pracovisku nebudú prekročené uvoľňovacie úrovne podľa prílohy č. 5,
z)	plniť pri radiačnej mimoriadnej udalosti povinnosti podľa § 144 ods. 4 a 5,
aa)	dodržiavať pri prevádzke pracoviska so zvýšeným prírodným žiarením požiadavky na zabezpečenie radiačnej ochrany pracovníkov na pracovisku podľa § 55 až 57, 59 až 61, 64 a v § 67,
ab)  na  pracovisku,  na  ktorom  sa  vykonáva  lekárske  ožiarenie,  dodržiavať  požiadavky  na
  zabezpečenie radiačnej ochrany osôb pri lekárskom ožiarení podľa §109 až 111,
ac)  dodržiavať  požiadavky na zabezpečenie  kontroly vysokoaktívnych  žiaričov podľa § 79 a 
80, ak sa vykonáva činnosť vedúca k ožiareniu s vysokoaktívnym žiaričom,
ad) dodržiavať požiadavky na zabezpečenie radiačnej ochrany externých pracovníkov podľa § 70, ak externí pracovníci vykonávajú činnosť v kontrolovanom pásme alebo sledovanom pásme,
ae)  oznamovať  príslušnému regionálnemu úradu vykonávanie činnosti vedúcej  k ožiareniu na
  dočasnom pracovisku,
af)  oznamovať  evidované  údaje do centrálneho  registra zdrojov a centrálneho  registra dávok 
  podľa § 69.
(2)	Ak fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba podľa odseku 1 zamestnáva inú osobu ako pracovníka kategórie A, je povinná        
a)	zabezpečiť sledovanie súčtu dávok pracovníka zo všetkých pracovných činností a tento súčet porovnávať s limitmi ožiarenia pracovníka podľa § 15 ods. 3,
b)	vybaviť pracovníka po ukončení pracovného pomeru dokladom o dávkach prijatých pri vykonávaní činnosti vedúcej k ožiareniu za celú dobu pracovnej činnosti.
§ 37	
Osobitné povinnosti držiteľa povolenia na vykonávanie činnosti v jadrovom zariadení
Držiteľ povolenia podľa § 28 ods. 1 písm. a) je povinný
a)	pri prevádzke jadrových reaktorov, pri vykonávaní činností vedúcich k ožiareniu potrebných na zabezpečenie prevádzky jadrových reaktorov a pri riadení prevádzky jadrovej elektrárne dbať o to, aby bezpečnosť prevádzky a zabezpečenie radiačnej ochrany pracovníkov a obyvateľov bolo najvyššou prioritou,
b)	v rámci pravidelného komplexného a systematického hodnotenia jadrovej bezpečnosti vykonávať komplexné hodnotenie zabezpečenia radiačnej ochrany pracovníkov a obyvateľov a výsledky hodnotenia predkladať úradu,
c)	trvalo zabezpečovať personálne a materiálne činnosť útvarov vykonávajúcich kontrolu a hodnotenie radiačnej situácie a usmerňovanie radiačnej ochrany,
d)	do prevádzkových postupov, metodík a programov systematicky zapracovávať skúsenosti z vlastnej prevádzky, poznatky a skúsenosti z prevádzky iných jadrových zariadení a zohľadňovať medzinárodne akceptovanú dobrú prax,
e)	trvalo zabezpečovať materiálnu a odbornú havarijnú pripravenosť,
f)	oznamovať do 30 dní organizačné zmeny, ktoré môžu mať vplyv na radiačnú ochranu.
§ 38	
Osobitné povinnosti vybraných držiteľov povolenia
(1)	 Držiteľ povolenia na zber, triedenie, skladovanie, spracovanie, úpravu na uloženie a ukladanie je povinný na základe písomnej žiadosti vlastníka vysokoaktívneho žiariča vypracovať cenovú ponuku úplných nákladov spojených so zberom, triedením, skladovaním, spracovaním, úpravou na uloženie a uložením vysokoaktívneho žiariča ako rádioaktívneho odpadu. 
(2)	Držiteľ povolenia podľa § 28 ods. 1 písm. e) alebo podľa § 28 ods. 5 písm. a), ktorý uvoľňuje spod administratívnej kontroly rádioaktívne látky alebo rádioaktívne kontaminované predmety, ktoré vznikli alebo sa používali pri činnosti vedúcej k ožiareniu je povinný      
a)	dodržiavať podmienky určené v povolení na uvoľňovanie rádioaktívnych látok alebo rádioaktívne kontaminovaných predmetov spod administratívnej kontroly,
b)	dodržiavať základné princípy radiačnej ochrany, požiadavky na zabezpečenie radiačnej ochrany pracovníkov a obyvateľov vrátane požiadaviek na uvádzanie rádioaktívnych látok a rádioaktívnych materiálov do životného prostredia podľa § 88 až 92 a kritérií podľa prílohy č. 5,  
c)	zabezpečiť, aby sa spod administratívnej kontroly uvoľňovali len rádioaktívne látky a rádioaktívne kontaminované látky, ktorých aktivita je taká nízka, že jej ďalšie znižovanie nie je na základe optimalizácie radiačnej ochrany odôvodnené a  ožiarenie obyvateľov nimi spôsobené je nižšie ako prípustné hodnoty,   
d)	zabezpečiť, aby rádioaktívne látky, ktoré obsahujú rádionuklidy s krátkou dobou polpremeny, boli uvoľnené spod administratívnej kontroly až po vymretí krátko žijúcich rádionuklidov,
e)	voliť také spôsoby uvoľnenia spod administratívnej kontroly, ktoré zabezpečia čo najnižšiu záťaž obyvateľov a životného prostredia a ktoré zabezpečia, že v životnom prostredí nedôjde ku koncentrácii rádioaktívnych látok na úrovne, ktoré by spôsobovali neodôvodnené ožiarenie,
f)	zabezpečiť, aby pred uvoľnením rádioaktívnych látok spod administratívnej kontroly boli stanovené rádionuklidy a ich aktivita v súlade s prevádzkovými predpismi a podmienkami určenými v povolení,
g)	viesť evidenciu rádioaktívnych látok uvoľnených spod administratívnej kontroly,
h)	oznamovať skutočnosti dôležité z hľadiska radiačnej ochrany, zasielať doklady a predkladať správy o množstve, vlastnostiach a spôsobe uvoľňovania rádioaktívnych látok spod administratívnej kontroly, o vplyve na rádioaktivitu životného prostredia a o dávkovej záťaži obyvateľov spôsobenej uvoľnením rádioaktívnych látok spod administratívnej kontroly v rozsahu a v lehotách určených v povolení.       
(3)	 Držiteľ povolenia podľa § 28 ods. 6 na dovoz, distribúciu, predaj alebo prenájom zdroja ionizujúceho žiarenia je povinný zabezpečiť, aby sprievodná dokumentácia obsahovala
a)	odporúčané intervaly skúšok dlhodobej stability,
b)	osvedčenie, ak ide o uzavretý žiarič alebo sprievodný list, ak ide o otvorený žiarič,
c)	pokyny na bezpečné používanie, skúšanie a údržbu vrátane návodu na obsluhu,
d)	pokyny na likvidáciu alebo postup na bezpečné zneškodnenie, 
e)	informácie o možnom radiačnom riziku spojenom s jeho používaním,
f)	doklady, že konštrukcia umožňuje obmedziť ožiarenie na najnižšiu rozumne dosiahnuteľnú úroveň.

(4)	Držiteľ povolenia podľa § 28 ods. 6 na dovoz, distribúciu, predaj alebo prenájom lekárskeho rádiologického prístroja je povinný zabezpečiť, aby súčasťou sprievodnej dokumentácie boli primerané informácie o posúdení rizika pre pacientov a o dostupných prvkoch klinického hodnotenia.
(5)	Držiteľ povolenia podľa § 28 ods. 5 písm. b), ktorý zmiešava rádioaktívny materiál uvoľňovaný z pracoviska, kde sa nakladá s materiálom so zvýšeným obsahom prírodných rádionuklidov s nerádioaktívnym materiálom na opätovné použitie alebo recykláciu  a držiteľ povolenia podľa § 28 ods. 5 písm. c), ktorý nakladá s produktmi banskej činnosti, ktoré vznikli pri činnosti súvisiacej so získavaním rádioaktívneho nerastu a sú uložené na odvaloch a odkaliskách je povinný dodržiavať povinnosti podľa § 93; primerane sa na nich vzťahuje aj odsek 2. 
§ 39	
Všeobecné povinnosti držiteľov povolenia  na poskytovanie služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany
       Fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá poskytuje službu dôležitú z hľadiska radiačnej ochrany na vykonávanie ktorej je potrebné povolenie podľa § 29 alebo ktorá sa registruje podľa § 25 ods. 2, je povinná
a)	dodržiavať podmienky na poskytovanie služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany určené v povolení a postupovať v súlade s prevádzkovou dokumentáciou priloženou k žiadosti o vydanie povolenia,
b)	zabezpečiť systém kvality,
c)	zabezpečiť aktualizačnú odbornú prípravu odborného garanta, ak je povinná,
d)	viesť a uchovávať dokumentáciu v rozsahu podľa prílohy č. 6 časť 6,
e)	oznamovať skutočnosti dôležité z hľadiska radiačnej ochrany, zasielať doklady a predkladať správy o poskytovaní služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany v rozsahu a v lehotách určených úradom v povolení alebo určených príslušným regionálnym úradom v  registrácii.
§ 40	
Povinnosti pracovníka 
     Pracovník, ktorý vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu, je povinný
a)	dodržiavať predpisy na zabezpečenie radiačnej ochrany a predpisy na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu a pri výkone pracovnej činnosti postupovať v súlade s nimi,
b)	postupovať pri vykonávaní pracovnej činnosti tak, aby jeho ožiarenie a ožiarenie iných pracovníkov, externých pracovníkov a obyvateľov bolo čo najnižšie,
c)	používať pridelené osobné ochranné pracovné prostriedky a správne s nimi zaobchádzať,
d)	oznamovať odbornému zástupcovi alebo osobe s priamou zodpovednosťou skutočnosti, ktoré ovplyvňujú jeho zdravotnú spôsobilosť na vykonávanie pracovnej činnosti,
e)	oznamovať odbornému zástupcovi alebo osobe s priamou zodpovednosťou nedostatky na pracovisku dôležité z hľadiska radiačnej ochrany,
f)	po prijatí do pracovného pomeru alebo obdobného pracovnoprávneho vzťahu neodkladne informovať zamestnávateľa o výsledkoch osobného monitorovania u predchádzajúcich zamestnávateľov za obdobie posledných päť rokov, ak bol v tomto období monitorovaný osobnou dozimetriou,
g)	zvyšovať si sústavne odbornú kvalifikáciu a zúčastňovať sa na školeniach. 

DRUHÁ HLAVA
 INFORMOVANIE, ŠKOLENIE, PORADENSTVO, ODBORNÁ SPÔSOBILOSŤ A ODBORNÁ PRÍPRAVA
PRVÝ DIEL
POŽIADAVKY NA PRACOVNÍKOV
§ 41	
Informovanie a školenie pracovníkov 
(1)	Prevádzkovateľ, ak v odseku 2 nie je ustanovené inak,  je povinný pracovníkov vrátane žiakov a študentov okrem oboznamovania podľa osobitného predpisu) informovať o
a)	charaktere a rozsahu možného ohrozenia zdravia, o rizikách spojených s ich prácou a o možnej zdravotnej ujme,
b)	všeobecných postupoch na zabezpečenie radiačnej ochrany,
c)	postupoch, ktoré zodpovedajú prevádzkovým a pracovným podmienkam vzťahujúcim sa na danú činnosť vedúcu k ožiareniu všeobecne  a na pracovisko a prácu, na ktorú môžu byť pridelení, 
d)	zodpovedajúcich  častiach plánov, postupov a opatrení v systéme odozvy na núdzovú situáciu,
e)	dôležitosti dodržiavať zdravotné, technické a administratívne požiadavky radiačnej ochrany,
f)	význame a potrebe včasného oznámenia tehotenstva z dôvodu rizika ožiarenia plodu,
g)	možnosti vnútornej kontaminácie dojčeného dieťaťa rádioaktívnou látkou, ak sa pracovníčka, ktorá dojčí môže pri práci vnútorne kontaminovať rádioaktívnou látkou.
(2)	Prevádzkovateľ, ak má na pracovisku vymedzené kontrolované pásmo, v ktorom vykonávajú činnosť externí pracovníci, je povinný externých pracovníkov okrem oboznamovania podľa osobitného predpisu26) informovať o
a)	charaktere a rozsahu možného ohrozenia zdravia, o rizikách spojených s ich prácou a o možnej súvisiacej zdravotnej ujme,
b)	všeobecných postupoch na zabezpečenie radiačnej ochrany.
(3)	Cieľom informovania podľa odsekov 1 a 2 je získanie základných znalostí z radiačnej ochrany nevyhnutných na výkon práce; rozsah informovania závisí od charakteru vykonávanej pracovnej činnosti; o informovaní je zamestnávateľ povinný viesť záznamy.
(4)	Prevádzkovateľ v spolupráci so zamestnávateľom je povinný najmenej raz ročne zabezpečiť školenie pracovníkov, externých pracovníkov, žiakov a študentov tak, aby boli dostatočne oboznámení so všeobecnými pravidlami a postupmi v radiačnej ochrane a s opatreniami, ktoré sa týkajú radiačnej ochrany pri práci s konkrétnym zdrojom ionizujúceho žiarenia pri obvyklej prevádzke, za predvídateľných odchýlok od obvyklej prevádzky a pri vzniku núdzovej situácie, a aby boli preukázateľne oboznámení s prevádzkovým predpismi a dokumentáciou pracoviska; rozsah školenia závisí od charakteru vykonávanej pracovnej činnosti so zdrojom ionizujúceho žiarenia a o školeniach sú povinní viesť záznamy.
(5)	Prevádzkovateľ, ktorý vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu s vysokoaktívnym žiaričom je povinný zabezpečiť, aby informovanie podľa odseku 1 a školenie podľa odseku 4 obsahovalo špecifické požiadavky na bezpečné používanie a kontrolu vysokoaktívneho žiariča a primerane pripraviť pracovníkov na všetky udalosti, ktoré môžu mať vplyv na zabezpečenie radiačnej ochrany. 
(6)	Pri informovaní a školení sa kladie osobitný dôraz na nevyhnutné bezpečnostné opatrenia vrátane informácií o možných následkoch nedostatočnej kontroly alebo straty kontroly nad vysokoaktívnym žiaričom tak, aby pracovníci boli pripravení aj na riešenie radiačných mimoriadnych udalostí.       
§ 42	
Odborný zástupca 
(1)	 Každá fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu, na vykonávanie ktorej je potrebná registrácia príslušného regionálneho úradu podľa § 25 ods. 1, povolenie príslušného regionálneho úradu podľa § 28 ods. 3 až 5 alebo povolenie úradu podľa § 28 ods. 1 a 2, je povinná mať určeného odborného zástupcu; odborný zástupca musí byť u prevádzkovateľa v pracovnom pomere alebo obdobnom pracovnoprávnom vzťahu. 
(2)	 Náplňou činnosti odborného zástupcu je 
a)	sledovať a hodnotiť plnenie povinností prevádzkovateľa pri zabezpečovaní požiadaviek na bezpečnú prevádzku zdroja ionizujúceho žiarenia,
b)	pomáhať vedúcim pracovníkom prevádzkovateľa pri plnení povinností, ktoré súvisia so  zabezpečením radiačnej ochrany, upozorňovať ich na zistené nedostatky a podávať návrhy na ich odstránenie.
(3)	Odborný zástupca pre prevádzkovateľa vykonáva, a ak je to potrebné zabezpečuje, plnenie úloh v oblasti radiačnej ochrany, ktoré zahŕňajú
a)	informovanie pracovníkov a osôb, ktoré sa pripravujú na prácu so zdrojom ionizujúceho žiarenia, o možných rizikách práce so zdrojom ionizujúceho žiarenia a o skutočnostiach dôležitých z hľadiska radiačnej ochrany,
b)	pravidelné školenie pracovníkov v oblasti bezpečnej prevádzky zdroja ionizujúceho žiarenia na pracovisku,
c)	overovanie znalostí pracovníkov o bezpečnom používaní zdroja ionizujúceho žiarenia pravidelnými skúškami,
d)	prípravu programu monitorovania, dohľad nad vykonávaním monitorovania a hodnotenie výsledkov monitorovania,
e)	vedenie evidencie dávok pracovníkov a osôb, ktoré vstupujú do kontrolovaného pásma a ich porovnávanie s limitmi ožiarenia pracovníka a jednotlivca z obyvateľstva,
f)	pravidelnú kontrolu osobných ochranných pracovných prostriedkov a ochranných pomôcok a kontrolu ich používania,
g)	pravidelnú kontrolu účinnosti technických opatrení a hodnotenie stavu technických opatrení na zabezpečenie radiačnej ochrany, bezpečnostných systémov alebo výstražných systémov,
h)	pravidelné overovanie prevádzkyschopnosti používaných dozimetrických prístrojov a zariadení, kontrolu ich správneho používania a zabezpečenie ich pravidelnej kalibrácie alebo metrologického overovania,
i)	optimalizáciu radiačnej ochrany pri činnosti vedúcej k ožiareniu a bezpečné vykonávanie pracovných činností spojených s ožiarením v súlade so schválenými pracovnými postupmi,
j)	poskytovanie odborného poradenstva pri spracovaní pracovných postupov,
k)	vedenie dokumentácie pracoviska podľa prílohy č. 6 časť 6,
l)	vedenie záznamov o pohybe a stave zdrojov ionizujúceho žiarenia, zariadení a prístrojov, ktoré majú vplyv na radiačnú ochranu,
m)	zabezpečovanie kontroly prevádzkovej bezpečnosti zdrojov ionizujúceho žiarenia,
n)	prípravu opatrení na predchádzanie vzniku núdzovej situácie a na odozvu na núdzovú situáciu,
o)	vyšetrovanie radiačnej udalosti, radiačnej nehody alebo radiačnej havárie,
p)	vyšetrovanie straty, poškodenia alebo odcudzenia zdroja ionizujúceho žiarenia, 
q)	vykonávanie nápravných opatrení,
r)	sledovanie účasti pracovníkov na lekárskych preventívnych prehliadkach,
s)	spoluprácu s osobou s priamou zodpovednosťou a koordináciu jej činnosti,
t)	spracovávanie informácií a správ o zabezpečení radiačnej ochrany pre vedúcich pracovníkov prevádzkovateľa.
(4)	Prevádzkovateľ môže na zabezpečenie radiačnej ochrany zriadiť samostatný špecializovaný útvar radiačnej ochrany (ďalej len „útvar radiačnej ochrany“), ktorý mu poskytuje poradenstvo v oblasti radiačnej ochrany a môže plniť aj úlohu odborného zástupcu, ak má najmenej jednu odborne spôsobilú osobu podľa § 44 ods. 3. Ak prevádzkovateľ zriadi útvar radiačnej ochrany, musí ho vybaviť nevyhnutnými prostriedkami na jeho zabezpečenie. Ak ide o vnútornú organizačnú jednotku, musí byť organizačne oddelená od výrobných a prevádzkových jednotiek. Útvar radiačnej ochrany môže byť spoločný pre niekoľko pracovísk.    
(5)	 Na odborného zástupcu pre registrovanú činnosť podľa § 25 ods. 1 sa primerane vzťahuje ustanovenie odseku 3. 
§ 43	
Osoba s priamou zodpovednosťou
(1)	Osoba s priamou zodpovednosťou sústavne dozerá, aby pracovníci prevádzkovateľa pri práci plnili bezpečnostné, technické a administratívne požiadavky na zabezpečenie radiačnej ochrany; podrobné vymedzenie jej činnosti je súčasťou programu zabezpečenia radiačnej ochrany.
(2)	Osoba s priamou zodpovednosťou 
a)	zabezpečuje plánovanie a prípravu konkrétnej pracovnej činností vedúcej k ožiareniu,
b)	zabezpečuje informovanie pracovníkov a iných osôb o aktuálnej radiačnej situácii a opatreniach na zabezpečenie radiačnej ochrany,
c)	kontroluje, či pracovníci a iné osoby, ktoré vstupujú do kontrolovaného pásma, plnia požiadavky na zabezpečenie radiačnej ochrany,
d)	spolupracuje pri vyšetrovaní radiačných mimoriadnych udalostí,
e)	spolupracuje s odborným zástupcom a plní úlohy, ktoré mu určil.
(3)	Pri vykonávaní lekárskeho ožiarenia sa osoba s priamou zodpovednosťou neurčuje. Za plnenie bezpečnostných, technických a administratívnych požiadaviek na zabezpečenie radiačnej ochrany zodpovedá zdravotnícky pracovník, ktorý vykonáva lekárske ožiarenie.
DRUHÝ DIEL
Odborná spôsobilosť
§ 44	
Odborná spôsobilosť odborného zástupcu a osoby s priamou zodpovednosťou
(1)	Odborná spôsobilosť sa preukazuje získaním požadovaného vzdelania, odbornou praxou, absolvovaním odbornej prípravy podľa § 54 ods. 1 a úspešné vykonanou skúškou,  ak v § 47 a 49 nie je ustanovené inak.
(2)	Odbornú spôsobilosť musí mať 
a)	fyzická osoba – podnikateľ, ktorý vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu na základe povolenia alebo registrácie, ak nemá určeného odborného zástupcu,
b)	odborný zástupca fyzickej osoby - podnikateľa alebo právnickej osoby, ktorá vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu na základe povolenia alebo registrácie,
c)	osoba s priamou zodpovednosťou, ak pracuje s vysokoaktívnym žiaričom na dočasnom pracovisku.
(3)	Odborná spôsobilosť podľa odseku 2 sa vyžaduje na 
a)	vykonávanie činností vedúcich k ožiareniu súvisiacich s prevádzkou jadrového zariadenia,
b)	používanie zdrojov ionizujúceho žiarenia pri lekárskom ožiarení v oblasti
1.	rádiodiagnostiky, 
2.	rádioterapie, 
3.	nukleárnej medicíny,
4.	zubného lekárstva,
5.	kostnej denzitometrie; vzťahuje sa len na celotelové prístroje,
c)	používanie zdrojov ionizujúceho žiarenia pri veterinárnej rádiodiagnostike,
d)	vykonávanie činností vedúcich k ožiareniu pri priemyselných, vedeckovýskumných a technických aplikáciách zdrojov ionizujúceho žiarenia okrem aplikácií v zdravotníctve,
e)	používanie generátorov ionizujúceho žiarenia a uzavretých žiaričov,
f)	priemyselnú defektoskopiu,
g)	používanie priemyselných, technických a výskumných urýchľovačov,
h)	používanie otvorených žiaričov,
i)	vykonávanie skúšok zdrojov ionizujúceho žiarenia,
j)	vykonávanie inštalácie, údržby a opráv zdrojov ionizujúceho žiarenia,
k)	vykonávanie monitorovania na pracoviskách a v ich okolí,
l)	nakladanie s rádioaktívnymi žiaričmi, rádioaktívnymi odpadmi, rádioaktívnymi rezíduami a rádioaktívnym materiálom vrátane opustených žiaričov a zachyteného rádioaktívneho materiálu neznámeho pôvodu, 
m)	prepravu rádioaktívnych materiálov podľa 28 ods. 2 písm. k) a l),
n)	na vykonávanie činností vedúcich k ožiareniu, o ktorých úrad podľa § 22 ods. 3 rozhodne, že na ich vykonávanie je potrebné povolenie.
(4)	Odborná spôsobilosť sa overuje po absolvovaní odbornej prípravy skúškou na základe písomnej žiadosti; ak žiadateľ splní podmienky podľa § 47 a 49, môže úrad od požiadavky na vykonanie skúšky upustiť.  
§ 45	
 Uznávanie odbornej spôsobilosti
(1)	Žiadosť o uznanie odbornej spôsobilosti obsahuje
a)	meno, priezvisko, titul, bydlisko, dátum a miesto narodenia žiadateľa, 
b)	špecifikáciu oblasti radiačnej ochrany podľa § 44 ods. 3, v ktorej žiada uznať odbornú spôsobilosť.

(2)	K žiadosti podľa odseku 1 žiadateľ priloží 
a)	doklad o vzdelaní,) doklad o uznaní dokladu o vzdelaní podľa osobitných predpisov,) alebo doklad o uznaní odbornej kvalifikácie,
b)	doklad o dĺžke odbornej praxe alebo čestné vyhlásenie o dĺžke odbornej praxe,  
c)	doklad o absolvovaní odbornej prípravy podľa § 54 ods. 1 nie starší ako dva roky.
(3)	Na vykonávanie funkcie  odborného zástupcu sa vyžaduje 
a)	vysokoškolské vzdelanie prvého stupňa v príslušnom študijnom odbore v závislosti od vykonávanej činnosti alebo ukončené úplné stredné odborné vzdelanie v príslušnom študijnom odbore v závislosti od vykonávanej činnosti, ak v odsekoch 4 a 5 nie je ustanovené inak, 
b)	absolvovanie odbornej prípravy v závislosti od vykonávanej činnosti a v rozsahu určenom v § 54,
c)	najmenej jeden rok odbornej praxe.
(4)	Na vykonávanie funkcie odborného zástupcu v jadrovom zariadení sa vyžaduje ukončené vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa v prírodovednom odbore alebo v technickom odbore; úrad môže po posúdení obsahu štúdia uznať aj absolvovanie iného odboru, ak sa preukáže, že zaručuje dostatočný rozsah vedomostí v príslušnej oblasti. 
(5)	Na vykonávanie funkcie odborného zástupcu pri vykonávaní lekárskeho ožiarenia sa vyžaduje 
a)	odborná spôsobilosť zdravotníckeho pracovníka podľa osobitného predpisu) na výkon pracovných činností v zdravotníckom povolaní rádiologický technik, lekár, zubný lekár alebo fyzik, alebo 
b)	vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa v prírodovednom odbore alebo technickom odbore, ak úrad po posúdení obsahu štúdia uznal, že zaručuje dostatočný rozsah vedomostí v oblasti lekárskeho ožiarenia. 

§ 46	
Skúšobná komisia a skúška odbornej spôsobilosti
(1)	Úrad zriaďuje skúšobnú komisiu na preskúšanie a uznávanie odbornej spôsobilosti (ďalej len „skúšobná komisia“) zloženú z predsedu a štyroch členov menovaných zo zamestnancov úradu alebo zamestnancov regionálnych úradov.
(2)	Zriadenie skúšobnej komisie a podmienky jej činnosti, upravuje štatút, ktorý vydá úrad.  
(3)	Skúška podľa § 44 ods. 4 sa skladá z písomného testu a ústnej skúšky.
(4)	Žiadateľ, ktorý úspešne absolvoval písomný test, môže vykonať ústnu skúšku, počas ktorej komisia preveruje jeho odborné vedomosti, znalosti a zručnosti. Ústnej skúške žiadateľ vyhovie, ak sa na tom uznesie dvojtretinová väčšina členov komisie.
(5)	Celkový výsledok skúšky sa hodnotí klasifikačnými stupňami „vyhovel“ alebo „nevyhovel.“. Skúšobná komisia oznámi žiadateľovi výsledok skúšky po ukončení ústnej skúšky. O priebehu a výsledku skúšky komisia vyhotoví zápisnicu.

§ 47	   
(1)	Úrad môže od požiadavky na vykonanie skúšky pred skúšobnou komisiou upustiť, ak žiadateľ o uznanie odbornej spôsobilosti predloží doklad o absolvovaní odbornej prípravy v inom členskom štáte alebo doklad o odbornej spôsobilosti vydaný príslušným orgánom iného členského štátu, a ak úrad po preskúmaní obsahu a rozsahu získaných teoretických a praktických vedomostí zistí, že zodpovedá požiadavkám na odbornú spôsobilosť podľa tohto zákona.  
(2)	Úrad môže od požiadavky absolvovania odbornej prípravy a vykonania skúšky pred skúšobnou komisiou upustiť aj vtedy, ak žiadateľ o uznanie odbornej spôsobilosti na vykonávanie funkcie odborného zástupcu pre registrovanú činnosť podľa § 25 ods. 1 predloží doklad o absolvovaní odbornej prípravy absolvovanej po 31. decembri 2017.
(3)	Žiadateľ o uznanie odbornej spôsobilosti pre registrovanú činnosť podľa § 25 ods. 1, ktorý absolvoval štúdium zubného lekárstva alebo veterinárskeho lekárstva po 31. decembri 2018, nemusí vykonať skúšku pred skúšobnou komisiou, ak predloží doklad o najvyššom dosiahnutom vzdelaní, ktorého súčasťou je osvedčenie o absolvovaní vzdelávania v radiačnej ochrane počas štúdia v rozsahu schválenom osnovami štúdia a potvrdením o absolvovaní odbornej prípravy podľa § 54 ods. 1 písm. d).        
§ 48	
Uznávanie odbornej spôsobilosti získanej v cudzine
(1)	O uznanie odbornej spôsobilosti je povinná úrad požiadať každá osoba, ktorá získala odbornú spôsobilosť v inom členskom štáte alebo zmluvnom štáte Dohody o Európskom hospodárskom priestore alebo vo Švajčiarskej konfederácii, ak má v úmysle vykonávať funkciu odborného zástupcu alebo funkciu osoby s priamou zodpovednosťou. 
(2)	Rozhodnutie úradu o uznaní odbornej spôsobilosti získanej v inom členskom štáte alebo zmluvnom štáte Dohody o Európskom hospodárskom priestore alebo vo Švajčiarskej konfederácii nahrádza úspešné zloženie skúšky overujúcej odbornú spôsobilosť.
§ 49	
Osvedčenie o odbornej spôsobilosti
(1)	Úrad vydá fyzickej osobe osvedčenie o odbornej spôsobilosti bez vykonania skúšky, ak skúšobná komisia na základe posúdenia predložených dokladov uzná, že žiadateľ o uznanie odbornej spôsobilosti získal teoretické aj praktické vedomostí v požadovanom rozsahu pre príslušnú registrovanú činnosť do 30 dní odo dňa podania žiadosti o uznanie odbornej spôsobilosti.
(2)	Úrad vydá fyzickej osobe, ktorá splnila požiadavky uvedené v § 44 ods. 1 osvedčenie o odbornej spôsobilosti do 30 dní odo dňa úspešného vykonania skúšky overujúcej odbornú spôsobilosť pred skúšobnou komisiou.
(3)	Osvedčenie o odbornej spôsobilosti obsahuje meno, priezvisko, titul, adresu trvalého pobytu, dátum a miesto narodenia.
(4)	Osvedčenie o odbornej spôsobilosti sa vydáva na neurčitý čas.
(5)	Držiteľ osvedčenia o odbornej spôsobilosti je povinný absolvovať každých päť rokov od dátumu vydania osvedčenia o odbornej spôsobilosti aktualizačnú odbornú prípravu v rozsahu určenom v  § 54 ods. 2; doklad o absolvovaní aktualizačnej odbornej prípravy je povinný predložiť úradu alebo príslušnému regionálnemu úradu písomne alebo elektronickou poštou najneskôr do 30 dní po jej absolvovaní.
(6)	Úrad odoberie osvedčenie o odbornej spôsobilosti, ak 
a)	dodatočne zistí, že žiadosť o uznanie odbornej spôsobilosti alebo jej príloha obsahovala nepravdivé údaje,
b)	držiteľ osvedčenia o odbornej spôsobilosti závažným spôsobom alebo opakovane porušuje povinnosti ustanovené týmto zákonom a inými všeobecne záväznými právnymi predpismi,
c)	držiteľ osvedčenia o odbornej spôsobilosti neabsolvoval aktualizačnú odbornú prípravu alebo nepredložil doklad o absolvovaní aktualizačnej odbornej prípravy podľa odseku 5.
(7)	Úrad oznámi odobratie osvedčenia o odbornej spôsobilosti jeho držiteľovi a prevádzkovateľovi pracoviska, na ktorom vykonáva funkciu odborného zástupcu.
(8)	O vydanie osvedčenia o odbornej spôsobilosti možno opätovne požiadať najskôr po uplynutí najmenej
a)	šiestich mesiacov odo dňa odobratia osvedčenia o odbornej spôsobilosti podľa odseku 6 písm. a) a c),
b)	jedného roka odo dňa odobratia osvedčenia o odbornej spôsobilosti podľa odseku 6 písm. b).
(9)	Osvedčenie o odbornej spôsobilosti zaniká smrťou držiteľa osvedčenia o odbornej spôsobilosti alebo jeho vyhlásením za mŕtveho.
(10)	 Držiteľ osvedčenia o odbornej spôsobilosti sa zapisuje do registra odborne spôsobilých osôb, ktorý vedie úrad. 
§ 50	
Odborná príprava osoby s priamou zodpovednosťou
(1)	Na vykonávanie funkcie osoby s priamou zodpovednosťou podľa § 44 sa vyžaduje absolvovanie odbornej prípravy v rozsahu podľa § 54 ods. 1.
(2)	Osoba s priamou zodpovednosťou je povinná absolvovať každých päť rokov od absolvovania odbornej prípravy podľa § 54 ods. 1 aktualizačnú odbornú prípravu v rozsahu určenom v  § 54 ods. 2.
(3)	Doklad o absolvovaní aktualizačnej odbornej prípravy je osoba s priamou zodpovednosťou povinná predložiť príslušnému regionálnemu úradu písomne alebo elektronicky najneskôr do 30 dní po jej absolvovaní; ak doklad o absolvovaní aktualizačnej odbornej prípravy nepredloží, jej odborná spôsobilosť zaniká.
TRETÍ DIEL
PORADENSTVO V OBLASTI RADIAČNEJ OCHRANY
§ 51	
Expert na radiačnú ochranu 
(1)	Expert na radiačnú ochranu je osoba s odbornými znalosťami a skúsenosťami potrebnými na poskytovanie poradenstva zameraného na zabezpečenie radiačnej ochrany, ktorej vzdelanie, odbornú prax a odbornú spôsobilosť uznala komisia; komisiu vymenuje ad hoc hlavný hygienik Slovenskej republiky. Komisia má najmenej troch členov z toho dvaja členovia musia byť nezávislí externí odborníci z príslušnej oblasti radiačnej ochrany s najmenej 10 ročnou praxou.
(2)	Požadovaným vzdelaním pre experta na radiačnú ochranu je vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa a musí preukázať znalosť odboru a  jednotlivých oblastí radiačnej ochrany podľa odsekov 12 a 13. Žiadateľ o uznanie odbornej spôsobilosti experta na radiačnú ochranu je povinný preukázať, že najmenej  posledných 10 rokov nepretržite vykonával odbornú prax a získal skúsenosti a zručnosti v príslušnej oblasti radiačnej ochrany.
(3)	Žiadosť o uznanie odbornej spôsobilosti experta na radiačnú ochranu obsahuje
a)	meno, priezvisko, titul, bydlisko, dátum a miesto narodenia žiadateľa, 
b)	vymedzenie rozsahu plánovaného poskytovania odborného poradenstva v príslušnej oblasti radiačnej ochrany podľa odsekov 12 a 13.
(4)	 Žiadateľ k žiadosti podľa odseku 1 priloží
a)	overenú kópiu dokladu o dosiahnutom vzdelaní,25)
b)	overenú kópiu dokladu o uznaní dokladu o vzdelaní podľa osobitného predpisu,26)
c)	popis odbornej praxe, doklad o dĺžke odbornej praxe alebo čestné prehlásenie o dĺžke odbornej praxe, 
d)	doklady preukazujúce znalosti z jednotlivých oblastí radiačnej ochrany, ako sú prehľady odborných publikácií, certifikáty, prednášková činnosť, doklady o absolvovaní odborných kurzov a iných odborných aktivít v oblasti radiačnej ochrany v oblasti, v ktorej plánuje poskytovať odborné poradenstvo.
(5)	Ak žiadosť podáva zamestnanec právnickej osoby, pre ktorú bude vykonávať činnosť experta na radiačnú ochranu, v žiadosti uvedie aj
a)	obchodné meno a sídlo zamestnávateľa,
b)	identifikačné číslo, ak bolo pridelené.
(6)	Odborná spôsobilosť sa overuje 
a)	posúdením
1.	úplnosti a správnosti údajov uvedených v žiadosti a jej prílohách,
2.	splnenia kvalifikačných predpokladov a odborno-technických predpokladov ustanovených zákonom podľa údajov a dokladov uvedených v žiadosti a
b)	ústnym pohovorom.
(7)	Počas ústneho pohovoru komisia preveruje odborné znalosti žiadateľa; žiadateľ požiadavkám zákona vyhovie, ak sa na tom uznesie najmenej dvojtretinová väčšina všetkých členov komisie. Komisia oznámi žiadateľovi výsledok pohovoru ústne po jeho skončení a o priebehu a výsledku ústneho pohovoru vyhotoví zápisnicu.
(8)	Žiadateľovi, ktorý spĺňa podmienky odbornej spôsobilosti poskytovania odborného poradenstva v príslušnej oblasti radiačnej ochrany podľa odsekov 12 a 13 úrad na návrh komisie vydá oprávnenie konať ako expert na radiačnú ochranu v príslušnej oblasti (ďalej len "certifikát"), ktoré obsahuje
a)	meno, priezvisko a bydlisko osoby,
b)	vymedzenie rozsahu poskytovania odborného poradenstva,
c)	číslo certifikátu,
d)	platnosť certifikátu, ktorá je desať rokov odo dňa vydania certifikátu, s uvedením možnosti predĺženia jeho platnosti,
e)	dátum vydania certifikátu. 
(9)	Dobu platnosti certifikátu možno na základe opätovného pohovoru podľa odseku 7 predĺžiť o ďalších päť rokov a to aj opakovane.   

(10)	 Úrad zapíše do registra expertov na radiačnú ochranu fyzickú osobu, ktorej vydal certifikát; úrad uzná a zapíše do registra expertov na radiačnú ochranu aj právnickú osobu, ak zamestnáva najmenej jednu odborne spôsobilú osobu, ktorá spĺňa podmienky podľa odseku 8.
(11)	 Úrad vedie register expertov pre radiačnú ochranu vrátane oblasti radiačnej ochrany, v ktorej sú oprávnení konať; úrad experta na radiačnú ochranu z registra vyčiarkne, ak
a)	opakovane porušuje ustanovenia tohto zákona,
b)	prestal byť spôsobilý na právne úkony, 
c)	bol právoplatne odsúdený za úmyselný trestný čin, 
d)	bol zapísaný na základe nepravdivých údajov uvedených v žiadosti, pripojených dokladoch alebo pri ústnom pohovore, 
e)	zomrel alebo bol vyhlásený za mŕtveho, 
f)	požiadal o vyčiarknutie z registra,
g)	právnická osoba prestane zamestnávať odborne spôsobilú osobu, ktorá spĺňa podmienky podľa odseku 8,
h)	zanikne právnická osoba.

(12)	 Expert na radiačnú ochranu je oprávnený poskytovať odborné poradenstvo pre
a)	jadrovoenergetické zariadenia,
b)	lekárske ožiarenie a pracoviská, na ktorých sa vykonáva lekárske ožiarenie,
c)	pracoviská s generátormi ionizujúceho žiarenia a uzavretými rádioaktívnymi žiaričmi okrem pracovísk, kde sa vykonáva lekárske ožiarenie,
d)	pracoviská s otvorenými rádioaktívnymi žiaričmi okrem pracovísk, kde sa vykonáva lekárske ožiarenie,
e)	pracoviská s prírodnými zdrojmi ionizujúceho žiarenia a na ochranu obyvateľov pred ožiarením z prírodných zdrojov žiarenia.   

(13)	 Odborné poradenstvo experta na radiačnú ochranu zahŕňa 
a)	optimalizáciu ožiarenia a stanovenie medzných dávok,
b)	plánovanie zriadenia nového pracoviska a príprava technických požiadaviek k návrhu na zriadenie nového pracoviska, 
c)	prípravu na schvaľovanie nového zdroja ionizujúceho žiarenia alebo modifikovaného zdroja ionizujúceho žiarenia a na jeho uvedenie do prevádzky z hľadiska ľubovoľných technických kontrol, konštrukčných vlastností, bezpečnostných prvkov a výstražných zariadení významných z hľadiska radiačnej ochrany, 
d)	vymedzenie ochranných pásiem,
e)	kategorizáciu pracovníkov,
f)	prípravu prevádzkovej dokumentácie a analýz rizika,
g)	posudzovanie rizika práce a pracovných postupov na jej zaradenie do kategórie rizika pre pracovnú zdravotnú službu alebo na vypracovanie prevádzkovej dokumentácie alebo projektu pracoviska,
h)	pracovné podmienky tehotných pracovníčok a dojčiacich pracovníčok,
i)	radiačnú ochranu pri lekárskom ožiarení a nelekárskom ožiarení,
j)	ochranu pacientov,     
k)	zabezpečovanie kvality a kontrolu kvality,
l)	spracovanie technických požiadaviek a zabezpečenie výberu prístrojového vybavenia potrebného na vykonávanie meraní v oblasti ochrany pred ionizujúcim žiarením,
m)	optimalizáciu radiačnej ochrany pracovníkov, ktorí vykonávajú lekárske ožiarenie,
n)	programy školenia  a školenie pracovníkov,  
o)	programy monitorovania pracoviska a osobnú dozimetriu pracovníkov,
p)	používanie dozimetrických prístrojov a zariadení na monitorovanie žiarenia,
q)	program monitorovania životného prostredia,
r)	hodnotenie zdravotného rizika, ktoré  vyplýva z prekročenia rádiologického ukazovateľa kvality pitnej vody,
s)	opatrenia týkajúce sa nakladania s inštitucionálnym rádioaktívnym odpadom,
t)	havarijnú pripravenosť,  opatrenia na predchádzanie radiačnej mimoriadnej udalosti,
u)	vyšetrovanie a analýzu významných udalostí a núdzových situácií a navrhovanie nápravných opatrení.

(14)	 Fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu, môže zmluvne zabezpečiť plnenie konkrétnych úloh súvisiacich s radiačnou ochranou pracovníkov alebo obyvateľov aj prostredníctvom experta na radiačnú ochranu.      
                    	
§ 52	
Uznávanie experta z iného členského štátu 
(1)	Osoba, ktorá získala oprávnenie pôsobiť ako expert na radiačnú ochranu v inom členskom štáte alebo v zmluvnom štáte Dohody o Európskom hospodárskom priestore alebo vo Švajčiarskej konfederácii, môže požiadať úrad o uznanie tohto oprávnenia. 
(2)	Osoba, ktorá získala oprávnenie pôsobiť ako expert na lekársku fyziku v inom členskom štáte alebo v zmluvnom štáte Dohody o Európskom hospodárskom priestore alebo vo Švajčiarskej konfederácii, môže požiadať úrad o uznanie tohto oprávnenia; úrad môže toto oprávnenie uznať ako dostatočné na pôsobenie žiadateľa ako experta na radiačnú ochranu v oblasti podľa § 51 ods. 12 písm. b).       
(3)	Fyzická osoba - podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá v inom členskom štáte alebo v zmluvnom štáte Dohody o Európskom hospodárskom priestore alebo vo Švajčiarskej konfederácii poskytuje službu dôležitú z hľadiska radiačnej ochrany, ktorá sa registruje, môže v Slovenskej republike poskytovať službu, ak 
a)	predloží doklad, vydaný príslušným orgánom iného členského štátu, alebo zmluvného štátu Dohody o Európskom hospodárskom priestore alebo Švajčiarskej konfederácie, ktorým preukáže splnenie požiadaviek uvedených v § 26 ods. 9 a 10 a ak úrad na základe žiadosti o uznanie tohto dokladu službu dôležitú z hľadiska radiačnej ochrany registruje, alebo
b)	predloží iné doklady, ktorými preukáže splnenie požiadaviek uvedených v § 26 ods. 9 a 10, a ak úrad jej spôsobilosť poskytovať službu na základe predložených dokladov uznal a registroval ju.
(4)	Dozimetrická služba so sídlom v inom členskom štáte alebo v zmluvnom štáte Dohody o Európskom hospodárskom priestore alebo vo Švajčiarskej konfederácii môže v Slovenskej republike poskytovať službu osobnej dozimetrie, ak 
a)	požiada úrad o uznanie oprávnenia vydané príslušným orgánom iného členského štátu, alebo zmluvného štátu Dohody o Európskom hospodárskom priestore alebo Švajčiarskej konfederácie a o spôsobilosti poskytovať službu osobnej dozimetrie predloží potrebné doklady,
b)	spĺňa požiadavky na poskytovanie služby osobnej dozimetrie podľa § 64 ods. 8 až 11 a § 66 ods. 3,
c)	úrad jej spôsobilosť poskytovať službu osobnej dozimetrie na základe predložených dokladov uznal a vydal povolenie na jej poskytovanie.
ŠTVRTÝ DIEL
ODBORNÁ PRÍPRAVA
§ 53	
Odborná príprava a aktualizačná odborná príprava 
(1)	Odborná príprava je systém kontinuálneho odborného vzdelávania pracovníkov určených na vykonávanie funkcie odborného zástupcu, osoby s priamou zodpovednosťou a odborného garanta; pozostáva z odbornej prípravy a  aktualizačnej odbornej prípravy. 
(2)	Absolvovanie odbornej prípravy je podmienkou na vykonanie skúšky o odbornej spôsobilosti na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu a podmienkou na vykonávanie funkcie 
a)	odborného garanta pri poskytovaní služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany podľa § 25 ods. 2 a § 29 ods. 1 písm. b) a c),
b)	osoby s priamou zodpovednosťou.
(3)	Aktualizačnú odbornú prípravu je odborný zástupca, odborný garant a osoba s priamou zodpovednosťou povinná absolvovať každých päť rokov v rozsahu podľa § 54.
(4)	Odborná príprava pozostáva zo všeobecnej časti a špecifickej časti.
(5)	Všeobecná časť odbornej prípravy je zameraná na získanie znalostí z právnych predpisov, poznatkov o vlastnostiach a škodlivých účinkoch ionizujúceho žiarenia, o spôsoboch ochrany zdravia pred ionizujúcim žiarením, o základných princípoch, zásadách a postupoch radiačnej ochrany, o organizácii práce a požiadavkách na vedenie dokumentácie. 
(6)	Špecifická časť odbornej prípravy je zameraná na špecifické otázky v závislosti od charakteru vykonávanej činnosti vedúcej k ožiareniu alebo poskytovanej služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany. 
(7)	Obsah všeobecnej časti a špecifickej časti odbornej prípravy a rozsah vedomostí a znalostí, ktoré je potrebné preukázať pri skúške odbornej spôsobilosti, je uvedený vo všeobecne záväznom právnom predpise vydanom podľa § 162 ods. 1 písm. a).
(8)	Odbornú prípravu v radiačnej ochrane môže poskytovať len fyzická osoba - podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá má na jej vykonávanie povolenie podľa § 29 ods. 1 písm. a); o absolvovaní odbornej prípravy je povinná vydať potvrdenie, ktorého vzor je uvedený v prílohe č. 7.
§ 54	
Rozsah odbornej prípravy
(1)	Odborná príprava sa vykonáva podľa charakteru vykonávanej činnosti vedúcej k ožiareniu alebo poskytovanej služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany v rozsahu
a)	24 hodín na činnosti vedúce k ožiareniu v jadrovom zariadení podľa § 28 ods. 1,
b)	20 hodín na činnosť vedúcu k ožiareniu,  ktorá  sa  vykonáva  na základe povolenia podľa § 28 ods. 2 písm. a), b) a ods. 3 písm. d),  
c)	16 hodín na 
1.	činnosť vedúcu k ožiareniu, ktorá sa 
1a.  povoľuje podľa § 28 ods. 2 písm. c) až l) a ods. 3 písm. a) až c) a písm. e) až h) a ods. 4, 
1b.  registruje podľa § 25 ods. 1 písm. a),
2.	službu dôležitú z hľadiska radiačnej ochrany, ktorá sa vykonáva na základe povolenia podľa § 29 ods. 1 písm. b) až c), 
d)	osem hodín na
1.	činnosť vedúcu k ožiareniu, ktorá sa registruje podľa § 25 ods. 1 písm. a), a ktorú vykonáva zubný lekár alebo veterinárny lekár, ktorý spĺňa požiadavky uvedené v § 44 ods. 4,
2.	činnosť vedúcu k ožiareniu, ktorá sa registruje podľa § 25 ods. 1 písm. b) až e),
3.	službu dôležitú z hľadiska radiačnej ochrany, ktorá sa registruje podľa § 25 ods. 2,
e)	šesť hodín pre činnosť vedúcu k ožiareniu, ktorá sa oznamuje podľa § 23 ods. 1.
(2)	Aktualizačná odborná príprava sa vykonáva podľa charakteru vykonávanej činnosti v rozsahu
a)	16 hodín na vykonávanie činností podľa odseku 1 písm. a),
b)	12 hodín na vykonávanie činností podľa odseku 1 písm. b),
c)	osem hodín na vykonávanie činností podľa odseku 1 písm. c) a podľa odseku 1 písm. d) druhého a tretieho bodu,
d)	šesť hodín na vykonávanie činností podľa odseku 1 písm. d) prvého bodu.    

PIATA ČASŤ
Požiadavky na zabezpečenie radiačnej ochrany pri vykonávaní činnosti vedúcej k ožiareniu a poskytovaní služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany
PRVÁ HLAVA 
OŽIARENIE PRI PRÁCI
PRVÝ DIEL 
RADIAČNÁ OCHRANA PRACOVNÍKOV, ŽIAKOV A ŠTUDENTOV
§ 55	
Opatrenia na zabezpečenie radiačnej ochrany pracovníkov
(1)	Prevádzkovateľ je povinný pred uvedením pracoviska do prevádzky vykonať opatrenia na zabezpečenie radiačnej ochrany pracovníkov primerané druhu a charakteru používaných zdrojov ionizujúceho žiarenia, odhadu veľkosti rizika a charakteru možného ohrozenia zdravia spôsobeného ožiarením pracovníkov pri vykonávaní ich bežnej pracovnej činnosti, očakávaných ročných dávok a pravdepodobnosti a veľkosti potenciálneho ožiarenia.    
(2)	Opatrením podľa odseku 1 je
a)	odôvodnenie plánovanej činnosti vedúcej k ožiareniu vrátane vopred vykonaného vyhodnotenia charakteru a rozsahu radiačného rizika a možného ohrozenia zdravia pracovníkov, 
b)	optimalizácia radiačnej ochrany pracovníkov pri všetkých predpokladaných pracovných podmienkach a jej pravidelné prehodnocovanie podľa skúseností z prevádzky; vzťahuje sa aj na pracovníkov podieľajúcich sa na vykonávaní lekárskeho ožiarenia,
c)	zaradenie pracovníkov do kategórií, 
d)	vymedzenie a označenie jedného ochranného pásma alebo viacerých ochranných pásiem,
e)	kontrola a sústavný dozor nad radiačnou ochranou odborným zástupcom alebo osobou s priamou zodpovednosťou,
f)	zabezpečenie monitorovania pracovných podmienok vo vymedzenom ochrannom pásme a tam, kde je to potrebné, aj zabezpečenie osobného monitorovania, 
g)	vybavenie pracoviska vhodnými dozimetrickými prístrojmi, zariadeniami a pomôckami, na zabezpečenie dozimetrických meraní v rozsahu podľa monitorovacieho plánu, havarijného plánu alebo podľa programu zabezpečenia radiačnej ochrany,
h)	vybavenie pracovníkov vhodnými osobnými ochrannými pracovnými prostriedkami a ochrannými pomôckami, 
i)	primerané vzdelávanie, informovanie a školenie, 
j)	zdravotný dohľad.
§ 56	
Zabezpečenie sústavného dozoru nad radiačnou ochranou
(1)	Prevádzkovateľ je povinný zabezpečiť sústavný dozor nad radiačnou ochranou v rozsahu zodpovedajúcom zdrojom ionizujúceho žiarenia, ktoré používa na pracovisku, spôsobu ich používania, výške možného ožiarenia pracovníkov pri bežných pracovných podmienkach a pri predvídateľných odchýlkach od bežnej prevádzky a s uvážením rizika vzniku radiačnej nehody alebo radiačnej havárie; sústavný dozor nad radiačnou ochranou na pracovisku zabezpečuje odborný zástupca alebo osoba s priamou zodpovednosťou.      
(2)	Prevádzkovateľ je povinný zabezpečiť, aby odborný zástupca
a)	bol oboznámený s podmienkami prevádzky na pracovisku, s prevádzkovými predpismi a dokumentami, ktoré majú vzťah k radiačnej ochrane,
b)	vo veciach radiačnej ochrany podliehal priamo štatutárnemu zástupcovi prevádzkovateľa bez obmedzenia služobnými predpismi, 
c)	mal potrebné prostriedky na plnenie jeho povinností,
d)	zúčastňoval sa na rokovaniach súvisiacich s radiačnou ochranou.
(3)	Ak prevádzkovateľ vykonáva rôzne činnosti vedúce k ožiareniu, ktoré sú zreteľne určené a navzájom oddelené, môže mať na zabezpečenie úloh v oblasti radiačnej ochrany určených niekoľko odborných zástupcov s presne určenou pôsobnosťou a oprávnením konať v určitej oblasti radiačnej ochrany.
(4)	Prevádzkovateľ je povinný na zabezpečenie sústavného dozoru nad radiačnou ochranou na pracovisku určiť primeraný počet osôb s priamou zodpovednosťou, ktoré sa podieľajú na zabezpečení radiačnej ochrany najmä tým, že dozerajú, aby pracovníci pri práci plnili bezpečnostné, technické a administratívne požiadavky na zabezpečenie radiačnej ochrany; pri určovaní počtu osôb s priamou zodpovednosťou sa prihliada na počet pracovných zmien v prevádzke a na umiestnenie a dostupnosť pracovísk so zdrojmi žiarenia; táto povinnosť sa nevzťahuje na poskytovateľa zdravotnej starostlivosti, ktorý vykonáva lekárske ožiarenie.
(5)	Zamestnávateľ externých pracovníkov môže mať určeného odborného zástupcu, ak je to potrebné na plnenie úloh v oblasti radiačnej ochrany, ktoré súvisia s ochranou pracovníkov; ak zamestnávateľ externých pracovníkov nemá určeného odborného zástupcu, musí plnením úloh súvisiacich s radiačnou ochranou pracovníkov poveriť niektorého zo svojich pracovníkov.
§ 57	
Kategorizácia pracovníkov     
(1)	Pracovníci sa na monitorovanie a na zdravotný dohľad vzhľadom na možnú mieru zdravotného rizika spojenú s ionizujúcim žiarením zaraďujú do kategórie A alebo do kategórie B.     
(2)	Do kategórie A sa zaraďujú pracovníci, ktorých efektívna dávka za kalendárny rok by mohla byť väčšia ako 6 mSv alebo ekvivalentná dávka na očnú šošovku za kalendárny rok by mohla byť väčšia ako 15 mSv alebo ekvivalentná dávka v koži a končatinách za kalendárny rok by mohla byť väčšia ako 150 mSv.
(3)	Do kategórie B sa zaraďujú pracovníci, ktorí nie sú klasifikovaní ako pracovníci kategórie A.
(4)	 Prevádzkovateľ pracoviska a zamestnávateľ externých pracovníkov sú povinní
a)	zaradiť pracovníka do kategórie A alebo kategórie B skôr ako začne vykonávať pracovnú činnosť, pri ktorej môže byť vystavený ožiareniu,   
b)	preveriť správnosť zaradenia pracovníka do kategórie A alebo kategórie B pri zmene pracovných podmienok, ktorá by mohla viesť k zvýšeniu ožiarenia pracovníka a ak je to potrebné, vykonať zmenu v jeho zaradení,   
c)	pravidelne prehodnocovať zaradenie pracovníka do kategórie A alebo do kategórie B na základe pracovných podmienok a výsledkov zdravotného dohľadu a pri zaraďovaní prihliadať aj na možné ožiarenie, 
d)	viesť a uchovávať evidenciu pracovníkov kategórie A a kategórie B,
e)	prostredníctvom dozimetrickej služby zabezpečiť osobné monitorovanie pracovníka v súlade s jeho zaradením do kategórie a v závislosti od rozsahu a spôsobu vykonávania pracovnej činnosti, pri ktorej môže byť vystavený ožiareniu,
f)	vybaviť všetkých pracovníkov kategórie A, ktorí sú vystavení vonkajšiemu ožiareniu,  osobnými dozimetrami a zabezpečovať ich pravidelné vyhodnocovanie dozimetrickou službou,
g)	určiť referenčné úrovne pre osobné monitorovanie pracovníkov a určiť postup pri ich prekročení, 
h)	poskytnúť pracovníkom výsledky ich osobného monitorovania. 
(5)	Ak osobné monitorovanie nie je možné alebo nie je dostatočne objektívne, môže sa použiť odhad, ktorý vychádza z individuálnych meraní vykonaných na iných ožiarených pracovníkoch alebo z výsledku monitorovania pracovného prostredia alebo výpočtových metód schválených úradom alebo výpočtových metód podľa prílohy č. 1. 
§ 58	
Radiačná ochrana žiakov a študentov
(1)	Žiak a študent je osoba, ktorá sa pripravuje u prevádzkovateľa na výkon povolania a získava osobitné praktické znalosti a skúsenosti;  žiaci a študenti vo veku od 16 do 18 rokov nemôžu byť zaradení na prácu, ktorú môže vykonávať len pracovník kategórie A.
(2)	Prevádzkovateľ pracoviska, na ktorom v rámci prípravy na výkon povolania pracujú žiaci a študenti vo veku od 16 do 18 rokov, je povinný zabezpečiť ich radiačnú ochranu v rozsahu ako pre pracovníkov kategórie B. 
(3)	Prevádzkovateľ pracoviska, na ktorom v rámci prípravy na výkon povolania pracujú študenti vo veku od 18 rokov, je povinný zabezpečiť ich radiačnú ochranu podľa ich zaradenia na základe vykonávanej práce ako pracovníkov kategórie A alebo pracovníkov kategórie B.  
 
DRUHÝ DIEL 
ZABEZPEČENIE RADIAČNEJ OCHRANY NA PRACOVISKÁCH
§ 59	
Ochranné pásmo
(1)	Prevádzkovateľ na pracovisku vzhľadom na očakávanú veľkosť ožiarenia pri bežných pracovných podmienkach a pri predpokladaných odchýlkach od bežných pracovných podmienok vymedzí ochranné pásmo, ktoré sa podľa stupňa ochrany člení na 
a)	sledované pásmo, 
b)	kontrolované pásmo, 
c)	pásmo s obmedzeným prístupom.
(2)	Prevádzkovateľ je povinný pravidelne prehodnocovať podmienky práce v ochrannom pásme a efektívnosť vykonaných opatrení na zabezpečenie radiačnej ochrany.
§ 60	
Sledované pásmo
(1)	 Sledované pásmo na pracovisku so zdrojom ionizujúceho žiarenia je prevádzkovateľ povinný vymedziť tam, kde by 
a)	efektívna dávka z ožiarenia mohla byť väčšia ako 1 mSv za rok, alebo 
b)	ekvivalentná dávka v očnej šošovke, v koži alebo na ruky by mohla byť väčšia ako jedna desatina príslušného limitu ožiarenia pracovníka podľa § 15 ods. 3.
(2)	Prevádzkovateľ, ak má na pracovisku vymedzené sledované pásmo, je povinný vypracovať písomné pokyny na bezpečné vykonávanie pracovnej činnosti so zdrojom ionizujúceho žiarenia primerané výške možného zdravotného rizika súvisiaceho s vykonávaním činnosti v tomto pásme; písomné pokyny musia byť k dispozícii všetkým osobám, ktoré do sledovaného pásma vstupujú na účel výkonu pracovnej činnosti. Prevádzkovateľ, ak má na pracovisku vymedzené sledované pásmo, je povinný ďalej zabezpečiť
a)	radiačnú ochranu osôb, ktoré v ňom vykonávajú pracovnú činnosť,
b)	pravidelné monitorovanie v súlade s požiadavkami podľa § 86.
(3)	Na vstupoch alebo ohraničeniach sa sledované pásmo môže označiť bezpečnostnými a zdravotnými označeniami a údajmi o charaktere zdrojov ionizujúceho žiarenia a rizík s nimi súvisiacich.
§ 61	
Kontrolované pásmo
(1)	 Kontrolované pásmo sa vymedzuje ako ucelená a jednoznačne určená časť pracoviska, spravidla stavebne oddelená a s takým zabezpečením, aby do nej nemohli vstúpiť nepovolané osoby.  Na vstupoch alebo ohraničeniach sa kontrolované pásmo musí označiť bezpečnostnými a zdravotnými označeniami a údajmi o charaktere zdrojov ionizujúceho žiarenia a rizík s nimi súvisiacich.
(2)	Kontrolované pásmo na pracovisku so zdrojom ionizujúceho žiarenia je prevádzkovateľ povinný vymedziť tam, kde by
a)	efektívna dávka z ožiarenia mohla byť väčšia ako 6 mSv v kalendárnom roku, 
b)	ekvivalentná dávka v očnej šošovke, v koži alebo na ruky mohla byť väčšia ako 3/10 limitu ekvivalentnej dávky v kalendárnom roku.              
(3)	 Prevádzkovateľ, ak má na pracovisku vymedzené kontrolované pásmo, je povinný zabezpečiť radiačnú ochranu osôb, ktoré do kontrolovaného pásma vstupujú alebo tu vykonávajú pracovnú činnosť a za dodržiavanie požiadaviek podľa odsekov 4 až 6.
(4)	  Do kontrolovaného pásma nemôžu vstupovať tehotné ženy a mladiství, ak v odsekoch 5 a 6 nie je ustanovené inak; ak sa na pracovisku používajú otvorené rádioaktívne žiariče, do kontrolovaného pásma nesmie vstupovať ani dojčiaca žena.
(5)	  Tehotné ženy a mladiství môžu vstupovať do kontrolovaného pásma len vtedy, ak sa podrobujú lekárskemu ožiareniu.
(6)	 Mladiství starší ako 16 rokov môžu vstupovať do kontrolovaného pásma len vtedy, ak sa na pracovisku pripravujú na výkon povolania so zdrojom ionizujúceho žiarenia; veľkosť ich ožiarenia nemôže prekročiť prípustné limity ožiarenia pre žiakov a študentov podľa § 15 ods. 10.
(7)	 Prevádzkovateľ je povinný vypracovať písomné pokyny na vstup do kontrolovaného pásma, na bezpečné používanie zdrojov ionizujúceho žiarenia a na zabezpečenie radiačnej ochrany v kontrolovanom pásme, ktoré zohľadňujú výšku možného zdravotného rizika súvisiaceho s používaným zdrojom ionizujúceho žiarenia a vykonávanou pracovnou činnosťou; písomné pokyny musia byť k dispozícii osobám, ktoré do kontrolovaného pásma vstupujú. 
(8)	Prevádzkovateľ je ďalej povinný 
a)	 poučiť osoby, ktoré do kontrolovaného pásma vstupujú, ako sa majú správať, aby neohrozili svoje zdravie ani zdravie iných osôb; poučenie sa nevyžaduje u zamestnancov úradu, zamestnancov príslušných regionálnych úradov a v rozsahu pôsobnosti na zamestnancov orgánov radiačnej ochrany podľa § 9, ktorí vykonávajú štátny dozor v oblasti radiačnej ochrany (ďalej len „osoba, ktorá vykonáva štátny dozor“), 
b)	vybaviť 
1.	osoby, ktoré vstupujú do kontrolovaného pásma vhodnými osobnými ochrannými pracovnými prostriedkami a ochrannými pomôckami primeranými riziku, rozsahu a charakteru vykonávanej pracovnej činnosti a spôsobu používania zdroja ionizujúceho žiarenia,
2.	pracovníkov, ktorí vykonávajú pracovnú činnosť v kontrolovanom pásme a osoby, ktoré vstupujú do kontrolovaného pásma, vhodnými osobnými dozimetrami,
c)	zabezpečiť 
1.	pre pracovníkov pravidelne, najmenej jedenkrát za rok, školenie o bezpečnom používaní zdroja ionizujúceho žiarenia a o požiadavkách na zabezpečenie radiačnej ochrany pri vykonávaní ich pracovných činností; o vykonanom školení prevádzkovateľ je povinný vyhotoviť písomný záznam,
2.	v kontrolovanom pásme pravidelné monitorovanie pracovných miest,
d)	viesť záznamy o osobách, ktoré do kontrolovaného pásma vstúpili, o výsledkoch ich monitorovania a archivovať ich po dobu päť rokov.
§ 62	
 Pásmo s obmedzeným prístupom
(1)	 Ak v priestore kontrolovaného pásma, kde počas vykonávania činnosti vedúcej k ožiareniu môže príkon priestorového dávkového ekvivalentu prekročiť 5 mSv/h, je prevádzkovateľ povinný vymedziť pásmo s obmedzeným prístupom. 
(2)	 Pásmo s obmedzeným prístupom sa musí zreteľne vyznačiť zákazom vstupu a vymedziť ako jednoznačne určená časť pracoviska, oddelená od kontrolovaného pásma stavebne alebo pomocou mechanických zábran a musí sa zabezpečiť tak, ak v odseku 3 nie je ustanovené inak, aby žiadna osoba nemohla nekontrolovane vstúpiť do tohto pásma počas používania zdroja ionizujúceho žiarenia a v tomto pásme si nemohla nekontrolovane vystaviť ožiareniu žiadnu časť svojho tela.
(3)	 Do priestoru pásma s obmedzeným prístupom je možné vstupovať len po ukončení pracovnej činnosti so zdrojom ionizujúceho žiarenia, okrem vstupu na 
a)	vykonanie pracovnej činnosti,  ktorá je v tomto pásme nevyhnutná a len so súhlasom odborného zástupcu alebo ním poverenej osoby s priamou zodpovednosťou;  takúto činnosť môžu vykonávať len pracovníci kategórie A,
b)	podrobenie sa lekárskemu ožiareniu, ak v odseku 4 nie je ustanovené inak, 
c)	prípravy na výkon povolania lekára na vopred obmedzený čas a s písomným súhlasom študenta.
(4)	Tehotná žena nemôže vstupovať do pásma s obmedzeným prístupom ani ako pacientka podrobujúca sa lekárskemu ožiarenia okrem neodkladného liečebného výkonu; pri neodkladnom liečebnom výkone sa musia dodržať požiadavky podľa § 110.  
§ 63	
Dočasné pracovisko
(1)	 Držiteľ povolenia alebo držiteľ registrácie môže vykonávať činnosť so zdrojom ionizujúceho žiarenia na dočasnom pracovisku po dobu najviac 30 dní, ak zabezpečí radiačnú ochranu obyvateľov, pracovníkov a okolia dočasného pracoviska v súlade s požiadavkami podľa všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného podľa § 162 ods. 1 písm. b). 
(2)	 Na dočasnom pracovisku sa ochranné pásmo musí vymedziť tak, aby sa zamedzil prístup neoprávnených osôb. 
(3)	 Vymedzenie ochranného pásma nie je potrebné, ak prístup neoprávnených osôb na dočasnom pracovisku možno vylúčiť alebo ak to vlastnosti a konštrukcia  používaného zdroja ionizujúceho žiarenia umožňujú. 
(4)	 Ak je na dočasnom pracovisku potrebné vymedziť kontrolované pásmo, pracovná skupina, ktorá práce vykonáva, musí byť najmenej dvojčlenná a jeden pracovník musí byť určený ako osoba s priamou zodpovednosťou a mať osvedčenie o odbornej spôsobilosti podľa § 49. 
(5)	 Ak sa dočasné pracovisko zriaďuje v priestore, ktorý susedí s iným pracoviskom, je držiteľ povolenia alebo držiteľ registrácie povinný informovať pracovníkov na tomto pracovisku o zriadení kontrolovaného pásma a o vykonaných bezpečnostných opatreniach. 
(6)	 Držiteľ povolenia alebo držiteľ registrácie je povinný oznámiť príslušnému regionálnemu úradu najmenej jeden pracovný deň pred vykonávaním činnosti na dočasnom pracovisku tieto údaje:
a)	dátum začatia práce,
b)	predpokladaný čas práce alebo časový harmonogram, ak sa dočasné pracovisko zriaďuje na dlhší čas ako 24 hodín; dátum a čas vykonávania činností sa zvolí tak, aby pravdepodobnosť ožiarenia tretích osôb bola čo najnižšia,
c)	adresu a  určenie miesta vykonávania práce,
d)	popis vykonávanej práce,
e)	prehľad používaných zdrojov ionizujúceho žiarenia,
f)	meno, priezvisko a telefonický kontakt na osobu s priamou zodpovednosťou.
(7)	  Držiteľ povolenia alebo držiteľ registrácie je povinný zabezpečiť zdroj ionizujúceho žiarenia používaný na dočasnom pracovisku proti odcudzeniu a manipulácii neoprávnenými osobami; ak je používaným zdrojom ionizujúceho žiarenia rádioaktívny žiarič, musí byť jeho bezpečnosť zaistená podľa § 84 a podľa prílohy č. 3.
(8)	 Používať zdroj ionizujúceho žiarenia alebo uvádzať zdroj ionizujúceho žiarenia do aktívnej prevádzky možno len na vykonanie plánovanej pracovnej činnosti.
(9)	 Činnosť vedúcu k ožiareniu na dočasnom pracovisku možno vykonávať len vtedy, ak sa vykonali opatrenia na obmedzenie ožiarenia pracovníkov a obyvateľov podľa princípu optimalizácie radiačnej ochrany podľa § 14. 
(10)	 Pri vykonávaní činnosti vedúcej k ožiareniu na dočasnom pracovisku sa musia využívať ochranné pomôcky, prídavné zariadenia alebo dodatočné tienenie, ktoré obmedzuje ožiarenie. Primárny zväzok ionizujúceho žiarenia sa musí nasmerovať tak, aby pravdepodobnosť ožiarenia tretích osôb bola čo najnižšia. 
(11)	 Na dočasnom pracovisku musí byť k dispozícii 
a)	prevádzkový predpis na bezpečnú prácu so zdrojom ionizujúceho žiarenia,
b)	doklad o používanom zdroji ionizujúceho žiarenia,
c)	návrh na vymedzenie sledovaného pásma, kontrolovaného pásma a pásma s obmedzeným prístupom, ak je vymedzenie potrebné,
d)	monitorovací plán, 
e)	havarijný plán, 
f)	overená kópia povolenia alebo overená kópia registrácie,
g)	overená kópia osvedčenia o odbornej spôsobilosti osoby s priamou zodpovednosťou.

TRETÍ DIEL
OSOBNÉ MONITOROVANIE
§ 64	
Osobné monitorovanie pracovníkov
(1)	 Osobným monitorovaním pracovníka sa zisťujú jeho osobné dávky; osobné monitorovanie sa vykonáva sledovaním, meraním a hodnotením vnútorného ožiarenia a vonkajšieho ožiarenia. 
(2)	 Osobné monitorovanie pracovníka na stanovenie osobných dávok môže vykonávať len dozimetrická služba, ktorá má povolenie úradu podľa § 29 ods. 1 písm. b).
(3)	 Pre pracovníkov kategórie A je zamestnávateľ povinný zabezpečiť
a)	systematické osobné monitorovanie vonkajšieho ožiarenia prostredníctvom dozimetrickej služby, 
b)	primeraný spôsob hodnotenia vnútorného ožiarenia alebo monitorovania ekvivalentnej dávky v očnej šošovke alebo v končatinách, ak pracovník môže byť pri výkone svojej pracovnej činnosti vystavený významnému vnútornému ožiareniu alebo môže dôjsť k významnému ožiareniu očnej šošovky alebo končatín, 
c)	vyhodnocovanie osobných dozimetrov dozimetrickou službou v mesačných intervaloch.
(4)	 Pre pracovníkov kategórie B je zamestnávateľ povinný zabezpečiť primeraný spôsob hodnotenia veľkosti vonkajšieho ožiarenia a vnútorného ožiarenia, ktorý musí dostatočným spôsobom preukázať skutočnosť, že títo pracovníci sú oprávnene zaradení do kategórie B a je vylúčené, aby veľkosť ich osobných dávok prekročila hodnoty dávok podľa § 57 ods. 2 pre pracovníkov kategórie A; ak sa vykonáva osobné monitorovanie pracovníkov kategórie B prostredníctvom dozimetrickej služby, zamestnávateľ musí zabezpečiť vyhodnocovanie osobných dozimetrov najmenej v trojmesačných intervaloch.
(5)	Úrad alebo príslušný regionálny úrad môže nariadiť osobné monitorovanie dozimetrickou službou aj pre pracovníkov kategórie B.
(6)	Zamestnávateľ je povinný oznámiť dozimetrickej službe osobné údaje pracovníka, jeho pracovné zaradenie, zaradenie do kategórie A alebo kategórie B, charakter a rozsah vykonávanej činnosti so zdrojmi žiarenia a všetky typy používaných zdrojov žiarenia a druhy ionizujúceho žiarenia, ktoré môžu prispievať k ožiareniu pracovníka.      
(7)	Prevádzkovateľ, ak má na pracovisku vymedzené kontrolované pásmo, je povinný zabezpečiť stanovenie osobných dávok pracovníkov kategórie A alebo pracovníkov kategórie B počas ich pracovnej činnosti v kontrolovanom pásme a ďalších osôb, ktoré nie sú pracovníkmi a ktoré vstúpili do kontrolovaného pásma počas prevádzky zdrojov žiarenia a mohli byť vystavené ožiareniu.
(8)	Dozimetrická služba je povinná odovzdať zamestnávateľovi výsledky monitorovania a stanovené osobné dávky jeho zamestnancov za jednotlivé monitorovacie obdobie najneskôr do 30 dní po skončení monitorovacieho obdobia. Sumárne ročné dávky pracovníkov je povinná odovzdať zamestnávateľovi najneskôr do konca marca nasledujúceho kalendárneho roka.         
(9)	Dozimetrická služba je povinná pri výnimočnom ožiarení pracovníka alebo havarijnom ožiarení pracovníka bezodkladne vyhodnotiť jeho doručený osobný dozimeter.
(10)	 Dozimetrická služba je povinná bezodkladne po vyhodnotení osobného dozimetra pracovníka oznámiť jeho zamestnávateľovi a príslušnému regionálnemu úradu
a)	výsledky osobných dávok pracovníkov z výnimočného ožiarenia alebo havarijného ožiarenia, 
b)	efektívne dávky z vonkajšieho ožiarenia vyššie ako 20 mSv, 
c)	ekvivalentné dávky v očnej šošovke vyššie ako 15 mSv, 
d)	ekvivalentné dávky v koži a v končatinách vyššie ako 150 mSv,
e)	úväzok efektívnej dávky z vnútorného ožiarenia vyšší ako 6 mSv.  
(11)	 Dozimetrická služba je povinná po vyhodnotení osobného dozimetra externého pracovníka bezodkladne oznámiť prevádzkovateľovi kontrolovaného pásma, v ktorom externý pracovník vykonával pracovnú činnosť, údaje podľa odseku 10.
(12)	 Osobný dozimeter pridelený pracovníkovi musí umožniť meranie všetkých druhov žiarenia, ktoré sa podieľajú na vonkajšom ožiarení pracovníka počas vykonávania jeho pracovnej činnosti; ak také meranie neumožňuje jeden osobný dozimeter, musia sa použiť ďalšie osobné dozimetre.
(13)	 Osobný dozimeter sa musí umiestniť na referenčnom mieste na povrchu tela, spravidla na prednej ľavej strane hrudníka; pri používaní ochrannej tieniacej zástery sa osobný dozimeter musí umiestniť na zásteru.
(14)	 Ak je stanovenie veľkosti osobných dávok pracovníka pomocou osobného dozimetra nedostatočné, alebo ak na ich stanovenie technicky nie je možné použiť osobný dozimeter, zamestnávateľ je povinný zabezpečiť výpočet osobných dávok pracovníka na základe
a)	merania dávkových príkonov z vonkajšieho ožiarenia na pracovisku, pri zohľadnení kvality žiarenia a  fyzikálnych vlastností žiarenia,
b)	merania objemovej aktivity rádionuklidov v ovzduší pracoviska a merania plošnej aktivity rádionuklidov spôsobujúcich povrchovú kontamináciu na pracovisku, pri zohľadnení ich  fyzikálnych vlastností a chemických vlastností,
c)	merania aktivity rádionuklidov v tele pracovníka alebo v jeho výlučkoch,
d)	odhadu, ktorý vychádza z merania osobných dávok iných pracovníkov, alebo pomocou metodiky odhadu veľkosti dávok pracovníkov schválenej úradom.
(15)	 Zamestnávateľ pri hodnotení veľkosti individuálneho ožiarenia pracovníka  je povinný
a)	zabezpečiť súčet osobných dávok zo všetkých vykonávaných plánovaných pracovných činností pracovníka vrátane činností vykonávaných pre iného prevádzkovateľa a sumárne dávky porovnať s limitmi ožiarenia pracovníka podľa § 15 ods. 3,
b)	bezodkladne oznámiť úradu alebo príslušnému regionálnemu úradu zistené prekročenie niektorého z limitov ožiarenia pre pracovníka,
c)	oznámiť výsledky osobného monitorovania pracovníka inému prevádzkovateľovi, pre ktorého pracovník vykonáva pracovnú činnosť, pri ktorej je vystavený ožiareniu a spolupracovať s ním pri zistení príčin prekročenia niektorého z limitov ožiarenia pracovníka, ak k prekročeniu limitu ožiarenia došlo v dôsledku ožiarenia pri práci u viacerých prevádzkovateľov.
(16)	 Na pracovisku so zvýšeným prírodným ionizujúcim žiarením, na ktorom nemožno znížiť ožiarenie pracovníka tak, aby efektívna dávka pracovníka za kalendárny rok bola nižšia ako 6 mSv, je prevádzkovateľ povinný zabezpečiť mu osobné monitorovanie. 
§ 65	 
Stanovenie osobných dávok pri havarijnom ožiarení
(1)	Na pracovisku so zdrojom ionizujúceho žiarenia, na ktorom nemožno vylúčiť radiačnú nehodu alebo radiačnú haváriu, je prevádzkovateľ povinný zabezpečiť okrem osobných dozimetrov pracovníkov aj monitorovanie prostredníctvom operatívnych priamo odčítateľných dozimetrov, ktoré signalizujú prekročenie nastavenej úrovne dávok a dávkových príkonov.
(2)	Ak zdroj ionizujúceho žiarenia môže spôsobiť jednorazovým ožiarením prekročenie päťnásobku niektorého z limitov ožiarenia pre pracovníka, osobné monitorovanie musí umožniť stanovenie distribúcie absorbovaných dávok v tele pracovníka.
(3)	Prevádzkovateľ, ak má na pracovisku vymedzené kontrolované pásmo, alebo zamestnávateľ externých pracovníkov pri havarijnom ožiarení, je povinný bezodkladne oznámiť úradu alebo príslušnému regionálnemu úradu a pracovníkovi výsledky osobného monitorovania a veľkosť osobných dávok, ktoré pracovník prijal počas radiačnej nehody alebo radiačnej havárie.  
§ 66	
Dozimetrická služba
(1)	Dozimetrická služba podľa § 64 ods. 2 zabezpečuje v spolupráci so zamestnávateľom a pri externých pracovníkoch v spolupráci s prevádzkovateľom stanovenie efektívnych dávok a ekvivalentných dávok pracovníkov z vonkajšieho ožiarenia a vnútorného ožiarenia. 
(2)	Dozimetrická služba je povinná 
a)	zabezpečiť 
1.	vhodné prístrojové a materiálne vybavenie, 
2.	odbornú prípravu odborného garanta,
3.	nevyhnutné odborné školenie pracovníkov vykonávajúcich meranie,
4.	ochranu osobných údajov monitorovaných pracovníkov v súlade s osobitným predpisom,15)
b)	vypracovať 
1.	prevádzkový predpis na poskytovanie služby osobnej dozimetrie,
2.	metodické postupy na hodnotenie individuálneho ožiarenia vrátane programu monitorovania a spôsobu hodnotenia a interpretácie nameraných hodnôt,
3.	program zabezpečenia kvality,
4.	zoznam používaných meradiel a rozsah ich používania na osobnú dozimetriu,
5.	program skúšok a kalibrácie používaných osobných dozimetrov a zabezpečiť metrologické overenie používaných meradiel, 
6.	systém evidencie a archivovania údajov o osobných dávkach monitorovaných pracovníkov,
7.	systém oznamovania a zasielania výsledkov osobného monitorovania zamestnávateľovi, prevádzkovateľovi, príslušnému regionálnemu úradu a do centrálneho registra dávok,
c)	dodržiavať povinnosti podľa § 64 ods. 8 až 11.   
(3)	Dozimetrická služba je povinná najmenej raz za päť rokov zúčastniť sa porovnávacích meraní organizovaných nezávislým subjektom alebo medzinárodného porovnania laboratórií osobnej dozimetrie a výsledky predložiť úradu.
(4)	Ak prevádzkovateľ alebo zamestnávateľ externých pracovníkov uzavrie zmluvu o poskytovaní služieb osobnej dozimetrie s fyzickou osobou – podnikateľom alebo právnickou osobou, ktorá má sídlo v inom členskom štáte a má súhlas úradu na poskytovanie služby osobnej dozimetrie v Slovenskej republike, tejto dozimetrickej službe nemôže poskytnúť osobné údaje15) monitorovaných pracovníkov a v zmluvných podmienkach musí zaručiť anonymné vyhodnocovanie ich osobných dozimetrov. 
§ 67	
Evidencia osobných dávok pracovníkov
(1)	Zamestnávateľ je povinný viesť a uchovávať záznamy o výsledkoch osobného monitorovania pracovníkov kategórie A a pracovníkov kategórie B, ak sa monitorovanie pracovníkov kategórie B vykonávalo. Súčasťou evidencie osobných dávok pracovníkov sú
a)	osobné údaje pracovníka a jeho pracovné zaradenie,
b)	záznamy o nameraných osobných dávkach pracovníka alebo ich výpočet,
c)	pri havarijnom ožiarení alebo výnimočnom ožiarení aj záznam o okolnostiach, za akých k ožiareniu došlo,
d)	pri havarijnom ožiarení aj záznam o opatreniach prijatých pri danej radiačnej mimoriadnej udalosti,
e)	záznamy o výsledkoch monitorovania pracovného prostredia, ak boli použité na odhad  osobnej dávky pracovníka.
(2)	Zamestnávateľ je povinný viesť evidenciu osobných dávok pracovníkov; záznamy o osobných dávkach pracovníka je povinný uchovávať v evidencii počas celého obdobia jeho pracovnej činnosti, počas ktorej bol vystavený ožiareniu ionizujúcim žiarením a potom do času, kedy pracovník dosiahne alebo by dosiahol 75 rokov veku; najmenej 30 rokov od ukončenia pracovnej činnosti, počas ktorej bol vystavený ožiareniu.
(3)	Osobné dávky pracovníka prijaté pri výnimočnom ožiarení a dávky prijaté pri havarijnom ožiarení sa evidujú osobitne a nespočítavajú sa s osobnými dávkami pracovníka prijatými pri bežnej pracovnej činnosti.
(4)	Dozimetrická služba uchováva záznamy o osobných dávkach monitorovaných pracovníkov kategórie A alebo kategórie B najmenej 10 rokov po skončení kalendárneho roka, ktorého sa tieto údaje týkajú.
(5)	Prevádzkovateľ, ak má na pracovisku vymedzené kontrolované pásmo, je povinný viesť prehľad o osobách, ktoré do kontrolovaného pásma vstúpili, o dĺžke pobytu týchto osôb v ňom a o veľkosti efektívnej dávky týchto osôb počas pobytu v kontrolovanom pásme. Tieto záznamy je povinný uchovávať po dobu 10 rokov; toto sa nevzťahuje na pracovníkov kategórie A alebo pracovníkov kategórie B, ktorí sú zamestnancami prevádzkovateľa.
§ 68	
Centrálny register dávok
(1)	Centrálny register dávok vedie záznamy o výsledkoch osobného monitorovania pracovníkov kategórie A. Záznamy o výsledkoch osobného monitorovania pracovníkov kategórie B vedie centrálny register dávok len vtedy, ak títo pracovníci boli monitorovaní pomocou osobných dozimetrov pridelených dozimetrickou službou alebo takéto monitorovanie nariadil úrad alebo príslušný regionálny úrad. 
(2)	Súčasťou záznamov o výsledkoch osobného monitorovania pracovníkov kategórie A alebo pracovníkov kategórie B, ktoré vedie centrálny register dávok, sú údaje o
a)	pracovníkovi a o jeho pracovnom zaradení,
b)	zamestnávateľovi pracovníka,
c)	prevádzkovateľovi kontrolovaného pásma, v ktorom pracovník vykonával pracovnú činnosť,
d)	výsledkoch osobného monitorovania pracovníka.
(3)	Centrálny register dávok vedie evidenciu osobných dávok pracovníkov podľa § 11 ods. 1 písm. a) a ods. 2 a § 69 a uchováva záznamy do času, v ktorom by pracovník dosiahol 75 rokov. Osobné dávky pracovníka prijaté pri výnimočnom ožiarení a pri havarijnom ožiarení eviduje centrálny register dávok osobitne od osobných dávok pracovníka prijatých pri bežnej pracovnej činnosti.
(4)	Záznamy o osobných dávkach pracovníkov sú z centrálneho registra dávok vyradené po uplynutí kalendárneho roka, v ktorom pracovník dosiahol vek 75 rokov. 
(5)	Centrálny register dávok sprístupní na požiadanie záznamy o osobných dávkach pracovníka evidovaného v centrálnom registri dávok
a)	pracovníkovi,
b)	zamestnávateľovi pracovníka,
c)	lekárovi,
d)	orgánu radiačnej ochrany.
(6)	Ak pracovník odchádza pracovať do iného členského štátu, kde bude pri pracovnej činnosti vystavený ožiareniu, centrálny register dávok mu poskytne výpis osobných dávok v rozsahu podľa prílohy č. 8, potrebný na sledovanie jeho ďalšieho ožiarenia pri práci, na jeho zaradenie do kategórie A alebo kategórie B alebo na vykonanie lekárskej preventívnej prehliadky.
§ 69	
Oznamovacia povinnosť do centrálneho registra dávok
(1)	Do centrálneho registra dávok zamestnávateľ je povinný písomne alebo elektronicky oznámiť
a)	osobné údaje monitorovaného pracovníka a jeho pracovné zaradenie najneskôr do jedného mesiaca od zaradenia pracovníka na prácu, pri ktorej bude vystavený ožiareniu,
b)	zoznam a osobné údaje monitorovaných pracovníkov kategórie A alebo monitorovaných pracovníkov kategórie B, ich pracovné zaradenie a sumárne výsledky meraní osobných dávok pracovníkov za predchádzajúci kalendárny rok do konca marca nasledujúceho kalendárneho roka,
c)	zoznam monitorovaných pracovníkov kategórie A, ich pracovné zaradenie, výsledky meraní osobných dávok pracovníkov, ktorí boli vyslaní na prácu v zahraničí, najneskôr do troch mesiacov po ich ukončení práce v zahraničí; k oznámeniu je povinný doložiť kópiu potvrdenia o veľkosti ožiarenia za celé obdobie vykonávania prác v zahraničí od zahraničnej inštitúcie.
(2)	 Do centrálneho registra dávok zamestnávateľ je povinný písomne alebo elektronicky po zistení bezodkladne oznámiť
a)	efektívne dávky z vonkajšieho ožiarenia väčšie ako 20 mSv alebo ekvivalentné dávky v očnej šošovke väčšie ako 15 mSv alebo ekvivalentné dávky v koži alebo v končatinách väčšie ako 150 mSv spolu so záznamom o vyhodnotením príčin ich vzniku a prijatých nápravných opatreniach; táto povinnosť platí aj pre súčet dávok, ktoré pracovník prijal počas niekoľkých monitorovacích období v priebehu kalendárneho roka,
b)	úväzky efektívnej dávky z vnútorného ožiarenia väčšie ako 6 mSv spolu so záznamom o vyhodnotením príčin ich vzniku a prijatých nápravných opatreniach.
(3)	 Do centrálneho registra dávok dozimetrická služba je povinná elektronicky oznámiť
a)	osobné údaje monitorovaných pracovníkov, počet pridelených dozimetrov a ich evidenčné čísla,
b)	výsledky meraní za každé monitorovacie obdobie najneskôr do dvoch mesiacov po skončení monitorovacieho obdobia okrem efektívnych dávok z vonkajšieho ožiarenia väčších ako 20 mSv, ekvivalentných dávok v očnej šošovke väčších ako 15 mSv a ekvivalentných dávok v koži a v končatinách väčších ako 150 mSv alebo úväzkov efektívnej dávky z vnútorného ožiarenia väčších ako 6 mSv, ktoré je povinná oznámiť bezodkladne po ich zistení,
c)	zoznam prevádzkovateľov, ktorým v predchádzajúcom kalendárnom roku zabezpečovala osobnú dozimetriu a ich identifikačné údaje,
d)	sumárne výsledky meraní osobných dávok monitorovaných pracovníkov za predchádzajúci kalendárny rok do konca marca nasledujúceho kalendárneho roka,
e)	výsledky merania veľkosti ožiarenia pracovníkov pri radiačnej nehode, radiačnej havárii alebo pri výnimočnom ožiarení ihneď po vyhodnotení ich osobných dozimetrov.
(4)	 Do centrálneho registra dávok zamestnávateľ externých pracovníkov je povinný písomne alebo elektronicky oznámiť
a)	osobné údaje monitorovaných externých pracovníkov a druh vykonávanej pracovnej činnosti do jedného mesiaca od začatia vykonávania prác v kontrolovanom pásme iného prevádzkovateľa,
b)	zoznam a osobné údaje monitorovaných externých pracovníkov kategórie A, ich pracovné zaradenie, sumárne výsledky meraní osobných dávok pracovníkov za predchádzajúci kalendárny rok do konca marca nasledujúceho kalendárneho roka,
c)	zoznam monitorovaných externých pracovníkov, ktorí boli vyslaní na prácu v zahraničí, ich pracovné zaradenie a výsledky meraní ich osobných dávok najneskôr do troch mesiacov po ich ukončení práce v zahraničí.
ŠTVRTÝ DIEL
EXTERNÍ PRACOVNÍCI
§ 70	
Zabezpečenie radiačnej ochrany externých pracovníkov
(1)	Externý pracovník kategórie A je externý pracovník, ktorého efektívna dávka za kalendárny rok by mohla byť väčšia ako 6 mSv alebo ekvivalentná dávka na očnú šošovku za kalendárny rok by mohla byť väčšia ako 15 mSv alebo ekvivalentná dávka v koži a končatinách za kalendárny rok by mohla byť väčšia ako 150 mSv, ktorý nie je zamestnancom prevádzkovateľa zodpovedného za prevádzku kontrolovaného pásma, v ktorom vykonáva              pracovnú činnosť. 
(2)	 Externý pracovník kategórie B je externý pracovník, ktorý nie je klasifikovaný   ako pracovník kategórie A.          
(3)	Zamestnávateľ externých pracovníkov je povinný poveriť niektorého zo svojich zamestnancov plnením úloh súvisiacich s radiačnou ochranou zamestnancov, ktorí vykonávajú pracovnú činnosť ako externí pracovníci; to neplatí, ak úlohy plní zamestnávateľ externých pracovníkov alebo zamestnávateľ externých pracovníkov má určeného odborného zástupcu. 
(4)	Zamestnávateľ externých pracovníkov pred začiatkom ich činnosti je povinný písomne oznámiť prevádzkovateľovi kontrolovaného pásma  
a)	výsledky lekárskej preventívnej prehliadky externých pracovníkov kategórie A,
b)	výsledky osobného monitorovania externých pracovníkov kategórie A, a to hodnoty
1.	ročných efektívnych dávok a hodnoty ročných úväzkov efektívnych dávok, ak bolo ožiarenie nerovnomerné aj hodnoty ročných ekvivalentných dávok za predchádzajúcich päť kalendárnych rokov,
2.	efektívnych dávok a hodnoty úväzkov efektívnych dávok, ak bolo ožiarenie nerovnomerné aj hodnoty ekvivalentných dávok za jednotlivé monitorovacie obdobia v bežnom kalendárnom roku,
c)	údaje o externých pracovníkoch potrebné na zabezpečenie radiačnej ochrany a ich osobného monitorovania.
(5)	Zamestnávateľ externých pracovníkov, ktorý plánuje vykonávať pracovnú činnosť v kontrolovanom pásme prevádzkovateľa jadrového zariadenia, je povinný sám alebo prostredníctvom odborného zástupcu alebo zamestnanca povereného plnením povinností a úloh súvisiacich s radiačnou ochranou
a)	informovať externých pracovníkov o dôležitosti dodržiavania zdravotných, bezpečnostných, technických a administratívnych požiadaviek radiačnej ochrany,
b)	sledovať a hodnotiť plnenie povinností externých pracovníkov,
c)	zabezpečiť pre externého pracovníka kategórie A zdravotný dohľad a posúdenie zdravotnej spôsobilosti na prácu ako pracovníka kategórie A,     
d)	sledovať účasť externého pracovníka kategórie A na lekárskych preventívnych prehliadkach,
e)	priebežne sledovať osobné dávky externých pracovníkov kategórie A a porovnávať ich s určenými limitmi ožiarenia pre pracovníkov; 
f)	viesť a uchovávať evidenciu osobných dávok podľa § 67 a na základe získaných informácií regulovať ožiarenie externých pracovníkov,
g)	vybaviť externého pracovníka kategórie A výpisom osobných dávok v rozsahu podľa prílohy č. 8, 
h)	bezodkladne ako žena, ktorá je externou pracovníčkou oznámi tehotenstvo, upraviť v spolupráci s prevádzkovateľom kontrolovaného pásma alebo sledovaného pásma jej pracovné podmienky tak, aby veľkosť ožiarenia plodu neprekročila limit ožiarenia podľa § 19,
i)	bezodkladne ako žena, ktorá je externou pracovníčkou oznámi, že dojčí dieťa, zabezpečiť v spolupráci s prevádzkovateľom jej vyradenie z práce v kontrolovanom pásme, v ktorom sa pracuje s otvorenými žiaričmi,
j)	overiť v spolupráci s prevádzkovateľom kontrolovaného pásma zabezpečenie radiačnej ochrany externého pracovníka,
k)	overiť v spolupráci s prevádzkovateľom kontrolovaného pásma či externý pracovník absolvoval vstupné školenie o radiačnej ochrane a či sa mu poskytli potrebné informácie o špecifických podmienkach práce a o zabezpečení radiačnej ochrany v kontrolovanom pásme,
l)	v spolupráci s prevádzkovateľom kontrolovaného pásma určiť medzné dávky pre externého pracovníka na obdobie, počas ktorého bude vykonávať pracovnú činnosť v kontrolovanom pásme.
(6)	  Prevádzkovateľ, ak má na pracovisku vymedzené kontrolované pásmo, v ktorom externý pracovník bude vykonávať pracovnú činnosť, je povinný 
a)	overiť, či externý pracovník je zaradený do správnej kategórie a či jeho zaradenie do príslušnej kategórie je v súlade s veľkosťou možného ožiarenia, ktorému bude vystavený; o výške možného ožiarenia je povinný informovať zamestnávateľa externého pracovníka,
b)	overiť pred začatím pracovnej činnosti či externý pracovník kategórie A je zdravotne spôsobilý na prácu, ktorú bude v kontrolovanom pásme vykonávať,
c)	zabezpečiť, aby externému pracovníkovi kategórie A pred vstupom do kontrolovaného pásma bolo poskytnuté vstupné školenie zahŕňajúce potrebné informácie o špecifických podmienkach práce, ktoré súvisia s pracovnou činnosťou, pri ktorej môže byť vystavený ožiareniu a pracovné pokyny zodpovedajúce riziku ožiarenia a informácie o zabezpečení radiačnej ochrany; uplatní sa, ak vstupné školenie nezabezpečil jeho zamestnávateľ,
d)	zabezpečiť externému pracovníkovi potrebné osobné ochranné pracovné prostriedky,
e)	zabezpečiť externému pracovníkovi kategórie A pri výkone pracovnej činnosti v kontrolovanom pásme radiačnú ochranu na rovnakej úrovni ako vlastným pracovníkom a dodržiavať základné princípy radiačnej ochrany,
f)	zabezpečiť osobné monitorovanie a vyhodnocovanie osobných dávok externého pracovníka kategórie A v súlade s monitorovacím plánom pracoviska; pridelené osobné dozimetre musia byť svojimi technickými parametrami a rozsahom merania ionizujúceho žiarenia rovnocenné s osobnými dozimetrami pridelenými jeho vlastným pracovníkom,
g)	vydať doklad o výsledkoch monitorovania osobných dávok a oznámiť výsledky monitorovania zamestnávateľovi.
(7)	Prevádzkovateľ, ak má na pracovisku vymedzené sledované pásmo, v ktorom bude externý pracovník vykonávať pracovnú činnosť, je povinný
a)	zabezpečiť externému pracovníkovi pri výkone pracovnej činnosti v sledovanom pásme radiačnú ochranu na rovnakej úrovni ako vlastným zamestnancom,
b)	zabezpečiť, aby boli externému pracovníkovi pred vstupom do sledovaného pásma poskytnuté potrebné informácie o zabezpečení radiačnej ochrany a pracovné pokyny zodpovedajúce riziku ožiarenia, ktoré súvisí s činnosťou, ktorú bude externý pracovník v sledovanom pásme vykonávať; uplatní sa, ak potrebné informácie a pracovné pokyny nezabezpečil jeho zamestnávateľ.
(8)	  Ak žena, ktorá vykonáva pracovnú činnosť ako externý pracovník, zistí že je tehotná, je povinná túto skutočnosť bezodkladne po zistení oznámiť zamestnávateľovi a prevádzkovateľovi kontrolovaného pásma, v ktorom vykonáva pracovnú činnosť.
(9)	 Externý pracovník je povinný oznámiť zamestnávateľovi a prevádzkovateľovi kontrolovaného pásma alebo sledovaného pásma skutočnosti, ktoré by mohli ovplyvniť úroveň zabezpečenia jeho radiačnej ochrany alebo jeho zdravotnú spôsobilosť vykonávať činnosť vedúcu k ožiareniu.
(10)	 Ak externý pracovník kategórie A nemá bydlisko v Slovenskej republike, je povinný predložiť osobný radiačný preukaz vydaný v krajine bydliska alebo iný doklad o jeho osobných dávkach.
(11)	 Externý pracovník kategórie A je povinný 
a)	používať pridelené osobné ochranné pracovné prostriedky a osobné dozimetre,
b)	dodržiavať určené pracovné postupy, požiadavky na zabezpečenie radiačnej ochrany a prevádzkové predpisy prevádzkovateľa kontrolovaného pásma,
c)	riadiť sa pokynmi odborného zástupcu prevádzkovateľa a osoby s priamou zodpovednosťou.    
PIATY DIEL
OCHRANA ZDRAVIA 
§ 71	
Zdravotný dohľad
Zdravotný dohľad zabezpečuje zamestnávateľ pre fyzické osoby, ktoré sa uchádzajú o vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu, pre pracovníkov a externých pracovníkov, ktorí vykonávajú činnosti vedúce k ožiareniu,  podľa osobitného predpisu.)
§ 72	
Zdravotná spôsobilosť na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu
(1) Zdravotná spôsobilosť na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu fyzických osôb a pracovníkov sa preukazuje lekárskym posudkom o zdravotnej spôsobilosti na prácu (ďalej len „lekársky posudok“), ktorý vydá lekár na základe posúdenia zdravotného rizika z expozície faktorom práce a pracovného prostredia a výsledkov lekárskej preventívnej prehliadky podľa osobitného predpisu.) 
(2) Zamestnávateľ je povinný zabezpečiť pre pracovníka kategórie A tieto lekárske preventívne prehliadky: 
a)       pred zaradením pracovníka do kategórie A; jej účelom je posúdiť zdravotnú spôsobilosť vykonávať práce ako pracovník kategórie A,
b)       v súvislosti s výkonom práce u pracovníka kategórie A najmenej jedenkrát ročne; jej účelom je overiť, či pracovník je zdravotne spôsobilý plniť  povinnosti s vykonávaním činnosti vedúcej k ožiareniu,
c)        mimoriadnu lekársku preventívnu prehliadku, ak
1.    ju  nariadil úrad alebo príslušný regionálny úrad, 
2.	u pracovníka došlo k prekročeniu niektorého z limitov ožiarenia pracovníka podľa § 15 ods. 3 a je potrebné posúdiť jeho ďalšie vystavenie vplyvom ionizujúceho žiarenia pri práci,
3.       posúdil lekár, že existuje odôvodnené podozrenie, že došlo ku zmene zdravotného stavu pracovníka,
d)      pri opakovanom výskyte choroby z povolania u rovnakej profesie na tom istom pracovisku,
e)    ak pracovník kategórie A, ktorý vykonáva prácu zaradenú do tretej kategórie alebo štvrtej kategórie, túto prácu nevykonával viac ako šesť mesiacov zo zdravotných dôvodov,
f)        pri skončení zaradenia pracovníka do kategórie A alebo pri skončení  pracovnoprávneho vzťahu alebo obdobného pracovného vzťahu.
(3) Zamestnávateľ je povinný zabezpečiť pre pracovníka kategórie A lekársku preventívnu prehliadku po skončení pracovnoprávneho vzťahu alebo obdobného pracovného vzťahu  raz za tri roky, ak o to pracovník požiada bývalého zamestnávateľa, u ktorého vykonával činnosť vedúcu k ožiareniu, alebo ak lekár rozhodol o kratších intervaloch a to aj opakovane a počas takého dlhého času, ktorý považuje za nevyhnutný na zabezpečenie ochrany jeho zdravia na včasné zistenie možných zmien zdravotného stavu súvisiacich s ožiarením počas výkonu práce.

§ 73	
Lekársky posudok
(1) Zdravotnú spôsobilosť pracovníka na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu posudzuje lekár podľa osobitného predpisu); lekár vypracuje lekársky posudok so záverom  
a)       spôsobilý na výkon posudzovanej práce,
b)       spôsobilý na výkon posudzovanej práce s dočasným obmedzením, alebo
c)       dlhodobo  nespôsobilý na výkon posudzovanej práce.
(2) Vzor lekárskeho posudku podľa odseku 1 je uvedený v osobitnom predpise.) 
(3) Ak pracovník zistí, že jeho zdravotný stav sa zmenil tak, že už nie je zdravotne spôsobilý na výkon činnosti pracovníka kategórie A, musí o tejto skutočnosti bezodkladne informovať zamestnávateľa a prevádzkovateľa.
(4) Pracovník nesmie byť zamestnaný alebo zaradený na prácu ako pracovník kategórie A, ak podľa lekárskeho posudku je dlhodobo nespôsobilý na výkon posudzovanej práce.
(5) Ak sa pracovníkovi kategórie A pri lekárskej preventívnej prehliadke zistí, že je dlhodobo nespôsobilý na výkon posudzovanej práce, musí byť preradený na iné pracovné miesto a jeho pracovné podmienky sa musia upraviť tak, aby nevykonával pracovnú činnosť, ktorú môžu vykonávať len pracovníci kategórie A; môže byť zaradený na výkon pracovnej činnosti len ako pracovník kategórie B.
§ 74	
Zdravotná dokumentácia
(1)	Lekár, ktorý posudzuje zdravotnú spôsobilosť na prácu zaznamená výsledky vyšetrení lekárskej preventívnej prehliadky pracovníka kategórie A do zdravotnej dokumentácie, ktorú vedie po celú dobu, počas ktorej je pracovník zaradený do tejto kategórie. 
(2)	Zdravotná dokumentácia obsahuje aj údaje o pracovnej činnosti a výsledkoch osobného monitorovania; zamestnávateľ je povinný poskytnúť lekárovi výsledky osobného monitorovania pracovníka pri obvyklej pracovnej činnosti, pri výnimočnom ožiarení alebo havarijnom ožiarení a všetky dôležité informácie súvisiace so stanovením veľkosti jeho ožiarenia vrátane údajov o pracovných podmienkach a výsledkov monitorovania pracovného prostredia, ak boli použité na odhad veľkosti osobných dávok pracovníka kategórie A.
(3)	Lekár, ktorý posudzuje zdravotnú spôsobilosť na prácu, uchováva zdravotnú dokumentáciu do času kedy pracovník kategórie A dosiahne alebo by dosiahol 75 rokov; najmenej 30 rokov od ukončenia pracovnej činnosti, počas ktorej bol vystavený ožiareniu.

§ 75	
Osobitný zdravotný dohľad
(1)	Okrem  mimoriadnej lekárskej preventívnej prehliadky môže lekár nariadiť opatrenia vo vzťahu k ochrane zdravia ožiareného pracovníka aj ďalšie lekárske vyšetrenia, dekontaminačné opatrenia alebo ochrannú liečbu.
(2)	Osobitný zdravotný dohľad podľa odseku 1 sa pracovníkovi zabezpečí  vždy, ak bol prekročený ktorýkoľvek z limitov ožiarenia pracovníka podľa § 15 ods. 3. 
(3)	Osobitný zdravotný dohľad sa zabezpečí aj pre pracovníkov, ktorí boli vystavení výnimočnému ožiareniu alebo havarijnému ožiareniu pri radiačnej nehode alebo radiačnej havárii (§ 102 ods. 3 a 4). 
(4)	Osobitný zdravotný dohľad sa musí zabezpečiť aj zasahujúcej osobe (§ 145 ods. 8), ktorá bola ožiarená v núdzovej situácii (§ 102 ods. 9); ak je to potrebné aj osobám, ktoré vykonávajú likvidačné práce po radiačnej nehode alebo po radiačnej havárii alebo pri činnosti spojenej so zásahom pri pretrvávajúcom ožiarení po núdzovej situácii.

DRUHÁ HLAVA
  RADIAČNÁ OCHRANA NA PRACOVISKU
PRVÝ DIEL
 PREVÁDZKA PRACOVISKA SO ZDROJOM IONIZUJÚCEHO ŽIARENIA
§ 76	
Základné požiadavky na bezpečnú prevádzku pracoviska so zdrojom ionizujúceho žiarenia
(1)	Fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu so zdrojom ionizujúceho žiarenia na základe povolenia alebo registrácie, je povinná
a)	zabezpečiť, aby pracovisko kde bude vykonávať činnosť so zdrojom ionizujúceho žiarenia bolo navrhnuté, vybudované a uvedené do prevádzky spôsobom, ktorý umožní bezpečné používanie zdroja ionizujúceho žiarenia a zabezpečí dostatočnú radiačnú ochranu pracovníkov, iných zamestnancov a osôb na pracovisku a v jeho okolí,
b)	dodržiavať požiadavky na bezpečnú prevádzku pracoviska so zdrojom ionizujúceho žiarenia,
c)	ukončiť prevádzku pracoviska až po odstránení všetkých zdrojov žiarenia; ak je pracovisko kontaminované rádionuklidmi ukončiť prevádzku až po jeho dekontaminácii.  
(2)	Fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu so zdrojom ionizujúceho žiarenia na základe povolenia alebo registrácie je povinná pri zabezpečovaní radiačnej ochrany na pracovisku s generátormi ionizujúceho žiarenia, pracovisku s uzavretými rádioaktívnymi žiaričmi alebo pracovisku s otvorenými rádioaktívnymi žiaričmi dodržiavať kritériá podľa všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného podľa  § 162 ods. 1 písm. c).
(3)	Fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu so zdrojom ionizujúceho žiarenia na základe povolenia alebo registrácie musí bezpečne ukončiť prevádzku pracoviska podľa všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného podľa  § 162 ods. 1 písm. d).
§ 77	
Základné požiadavky na vykonávanie činnosti s uzavretým žiaričom
(1)	Prevádzkovateľ, ktorý vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu s uzavretým žiaričom, na používanie ktorého je potrebné povolenie alebo registrácia, je povinný
a)	viesť záznamy o každom uzavretom žiariči, ktorý je v jeho vlastníctve alebo za ktorého prevádzku zodpovedá; záznamy na požiadanie predložiť osobám, ktoré vykonávajú štátny dozor, 
b)	zabezpečiť pravidelné skúšky dlhodobej stability a kontrolu prevádzkovej bezpečnosti uzavretého žiariča podľa § 85 podľa prílohy č. 9,  
c)	overovať najmenej dvakrát ročne, či uzavretý žiarič alebo zariadenie obsahujúce uzavretý žiarič, nie je poškodené a nachádza sa na určenom mieste,
d)	zaistiť bezpečnosť uzavretého žiariča, zabezpečiť ho proti odcudzeniu a neoprávnenej manipulácii podľa § 84 a podľa prílohy č. 3 a podľa všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného podľa § 162 ods. 1 písm. e),
e)	oznámiť úradu alebo príslušnému regionálnemu úradu  a do centrálneho registra zdrojov 
1.	každé nadobudnutie uzavretého žiariča do 30 dní; k oznámeniu priložiť kópiu osvedčenia uzavretého žiariča,
2.	bezodkladne stratu, krádež alebo neoprávnené použitie uzavretého žiariča,
f)	vypracovať pracovný postup a návod na bezpečné používanie uzavretého žiariča a stacionárneho zariadenia alebo mobilného zariadenia, ktoré obsahuje uzavretý žiarič,
g)	bez zbytočného odkladu, najneskôr do 12 mesiacov odo dňa, keď sa uzavretý žiarič stal nepoužívaným žiaričom odovzdať uzavretý žiarič dodávateľovi, výrobcovi alebo organizácii, ktorá má povolenie podľa § 28 ods. 2 písm. h) alebo podľa § 28 ods. 1 písm. c), ak úrad alebo príslušný regionálny úrad neurčil inak a túto skutočnosť oznámiť úradu alebo príslušnému regionálnemu úradu a do centrálneho registra zdrojov; k oznámeniu priložiť kópiu potvrdenia o prevzatí uzavretého žiariča,
h)	oznámiť bezodkladne úradu alebo príslušnému regionálnemu úradu každú radiačnú nehodu alebo radiačnú haváriu, pri ktorej došlo k neplánovanému ožiareniu pracovníkov alebo jednotlivcov z obyvateľstva.
(2)	Výrobca uzavretého žiariča je povinný zabezpečiť jeho označenie výrobným číslom umožňujúcim jeho jednoznačnú identifikáciu a výstražnou značkou radiačného nebezpečenstva; výrobné číslo a značka musia byť, ak je to technicky možné, vyryté alebo vytlačené na uzavretom žiariči.  
(3)	Ak uzavretý žiarič nie je možné označiť výrobným číslom a výstražnou značkou radiačného nebezpečenstva z dôvodu malých rozmerov, označenie sa nevyžaduje.
(4)	Výrobca alebo distribútor je povinný vystaviť ku každému uzavretému žiariču osvedčenie o uzavretom žiariči  podľa prílohy č. 7.
(5)	Ak uzavretý žiarič nemá osvedčenie o uzavretom žiariči, alebo ak sa zistila jeho netesnosť, považuje sa za otvorený žiarič.
§ 78	
Osobitné požiadavky na vykonávanie činnosti s uzavretým žiaričom
(1)	Fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba môže pri vykonávaní činnosti vedúcej k ožiareniu používať len taký uzavretý žiarič, ktorý
a)	spĺňa požiadavky technickej normy,)
b)	je označený výrobným číslom,
c)	je označený výstražnou značkou „radiačné nebezpečenstvo“, ak je to technicky možné a
d)	má platné osvedčenie uzavretého žiariča a vyhovel požiadavkám pri preberacej skúške a pravidelnej skúške dlhodobej stability.
(2)	Uzavretý žiarič možno odovzdať len fyzickej osobe - podnikateľovi alebo právnickej osobe, ktorá má na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu s rovnakým typom uzavretého žiariča s rovnakou aktivitou alebo vyššou aktivitou povolenie alebo registráciu alebo osobe, ktorá má povolenie podľa § 28 ods. 1 písm. c)  alebo podľa § 28 ods. 2 písm. h). 
(3)	Uzavretý žiarič môže prevziať len fyzická osoba - podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá má povolenie alebo registráciu na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu s takýmto žiaričom vrátane výrobcu alebo distribútora; toto ustanovenie sa nevzťahuje na prevzatie uzavretého rádioaktívneho žiariča na prepravu dopravcom.
(4)	Prevádzkovateľ uzavretého žiariča je povinný zabezpečiť kontrolu tesnosti po každej mimoriadnej udalosti, pri ktorej mohlo dôjsť k poškodeniu uzavretého žiariča vrátane požiaru a informovať úrad alebo príslušný regionálny úrad o takejto mimoriadnej udalosti a prijatých opatreniach.
(5)	Uzavretý žiarič sa nemôže používať,
a)	ak nebola vykonaná preberacia skúška alebo uplynula lehota na vykonanie pravidelnej skúšky dlhodobej stability,
b)	pri podozrení na netesnosť obalu,
c)	ak nemá platné osvedčenie uzavretého žiariča.
§ 79	
Osobitné požiadavky na vykonávanie činnosti 
s vysokoaktívnym žiaričom
(1)	Vysokoaktívny žiarič je uzavretý žiarič obsahujúci rádionuklid, ktorého aktivita v čase výroby alebo ak je táto aktivita neznáma, aktivita v čase prvého uvedenia na trh alebo v čase, keď prevádzkovateľ nadobudol žiarič sa rovná alebo je vyššia ako úroveň aktivity podľa prílohy č. 5 tabuľky č. 1 stĺpca 3a.
(2)	Používať vysokoaktívny žiarič alebo s ním iným spôsobom nakladať môže len  prevádzkovateľ, ktorý má povolenie na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu s vysokoaktívnym žiaričom vydané úradom alebo príslušným regionálnym úradom. 
(3)	Prevádzkovateľ, ktorý vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu s vysokoaktívnym žiaričom, okrem splnenia požiadaviek pre uzavreté žiariče podľa § 77 ods. 1 a § 78, je povinný
a)	bezodkladne oznámiť úradu alebo príslušnému regionálnemu úradu 
1.	nadobudnutie vysokoaktívneho žiariča; súčasťou oznámenia musí byť štandardný záznam podľa prílohy č. 10 a kópia osvedčenia vysokoaktívneho žiariča, 
2.	odovzdanie vysokoaktívneho žiariča inej fyzickej osobe alebo právnickej osobe; v oznámení uvedie údaje o novom držiteľovi vysokoaktívneho žiariča,
3.	odovzdanie vysokoaktívneho žiariča  osobe, ktorá má povolenie podľa § 28 ods. 1 písm. c)  alebo podľa § 28 ods. 2 písm. h); v oznámení uvedie údaje o osobe, ktorej vysokoaktívny žiarič odovzdal a priloží kópiu potvrdenia o prevzatí vysokoaktívneho žiariča,
4.	po zistení stratu, krádež, poškodenie, zničenie alebo neoprávnené použitie vysokoaktívneho žiariča,
5.	ukončenie vykonávania činnosti vedúcej k ožiareniu s vysokoaktívnym žiaričom,
b)	pravidelne overovať, najmenej jedenkrát za mesiac alebo po ukončení pracovnej činnosti, či vysokoaktívny žiarič alebo zariadenie obsahujúce vysokoaktívny žiarič nie je poškodené a nachádza sa na určenom mieste,
c)	vypracovať osobitné požiadavky na bezpečné používanie vysokoaktívneho žiariča, aby sa zabránilo neoprávnenému prístupu k vysokoaktívnemu žiariču, jeho strate, krádeži, poškodeniu alebo zničeniu,
d)	zabezpečiť kontrolu tesnosti vysokoaktívneho žiariča po každej mimoriadnej udalosti, pri ktorej mohlo dôjsť k poškodeniu vysokoaktívneho žiariča vrátane požiaru a informovať úrad alebo príslušný regionálny úrad o takejto mimoriadnej udalosti a prijatých opatreniach,
e)	pred odovzdaním vysokoaktívneho žiariča inému prevádzkovateľovi overiť, či nový prevádzkovateľ má povolenie na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu s rovnakým typom vysokoaktívneho žiariča s rovnakou alebo vyššou aktivitou. 
(4)	Prevádzkovateľ, ktorý vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu s vysokoaktívnym žiaričom, okrem splnenia požiadaviek podľa odseku 3 je povinný 
a)	oznámiť úradu alebo regionálnemu úradu najneskôr do 12 mesiacov, že sa vysokoaktívny žiarič stal nepoužívaným žiaričom, 
b)	odovzdať vysokoaktívny žiarič dodávateľovi, výrobcovi alebo osobe, ktorá má povolenie podľa § 28 ods. 1 písm. c)  alebo podľa § 28 ods. 2 písm. h), ak úrad alebo príslušný regionálny úrad neurčil inak.
(5)	Prevádzkovateľ, ktorý vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu s vysokoaktívnym žiaričom, okrem splnenia požiadaviek podľa odsekov 3 a 4 je povinný oznámiť úradu alebo príslušnému regionálnemu úradu prehľad vysokoaktívnych žiaričov, ktoré má vo vlastníctve, každoročne najneskôr do konca januára kalendárneho roka, ak úrad alebo príslušný regionálny úrad neurčí v povolení inak, alebo na požiadanie úradu alebo príslušného regionálneho úradu.
(6)	Fyzická osoba - podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá prevzala vysokoaktívny žiarič je povinná bezodkladne oznámiť úradu alebo príslušnému regionálnemu úradu a do centrálneho registra nadobudnutie vysokoaktívneho žiariča. 
(7)	Úrad alebo príslušný regionálny úrad v povolení na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu s vysokoaktívnym žiaričom môže určiť
a)	minimálne požiadavky na kvalifikáciu pracovníkov vrátane informovania, odbornej a praktickej prípravy pracovníkov pri nakladaní s vysokoaktívnym žiaričom, 
b)	minimálne požiadavky na vysokoaktívny žiarič, jeho aktivitu, ochranný tieniaci kontajner a prídavné zariadenie,
c)	požiadavky na postup v núdzovej situácii vrátane spojenia pre hlásenie,
d)	pracovné postupy pri nakladaní s vysokoaktívnym žiaričom,
e)	požiadavky na údržbu vysokoaktívneho žiariča, ochranného tieniaceho kontajnera a prídavných zariadení,
f)	postup na nakladanie s nepoužívaným vysokoaktívnym žiaričom.      

§ 80	
Označovanie vysokoaktívneho žiariča a osobitné záznamy
(1)	Výrobca vysokoaktívneho žiariča je povinný zabezpečiť, aby 
a)	každý vysokoaktívny žiarič bol označený výrobným číslom umožňujúcim jeho jednoznačnú identifikáciu a výstražnou značkou radiačného nebezpečenstva podľa osobitného predpisu;) výrobné číslo a značka musia byť vyryté alebo vytlačené na žiariči, ak je to technicky možné,
b)	rovnaké výrobné číslo a výstražná značka boli vytlačené aj na ochrannom tieniacom kryte, ak je to technicky možné; ak to nie je možné alebo ak ide o transportný ochranný tieniaci kryt na viacnásobné použitie, musí byť tieniaci kryt označený výstražnou značkou radiačného nebezpečenstva a musí byť na ňom uvedená informácia o druhu rádionuklidu a najvyššej prípustnej aktivite, ktorá môže byť v kryte uložená,
c)	súčasťou dokumentácie vysokoaktívneho žiariča bola fotografická dokumentácia vysokoaktívneho žiariča a tieniaceho krytu, v ktorom sa obvykle používa.
(2)	Prevádzkovateľ, ktorý vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu s vysokoaktívnym žiaričom je povinný zabezpečiť, aby
a)	ochranný tieniaci kryt žiariča bol označený príslušnou výstražnou značkou radiačného nebezpečenstva,
b)	ku každému vysokoaktívnemu žiariču a ochrannému tieniacemu krytu žiariča bola vždy priložená písomná informácia, ktorá umožňuje identifikovať vysokoaktívny žiarič, jeho ochranný tieniaci kryt, transportný obal alebo zariadenie, v ktorom je žiarič umiestnený vrátane informácií o označení vysokoaktívneho žiariča a jeho tieniaceho krytu podľa písmena a) a zabezpečiť, aby označenie a výstražná značka boli čitateľné,
c)	súčasťou písomnej informácie bola aj fotografická dokumentácia, technický výkres alebo podobné iné zobrazenie žiariča, tieniaceho krytu, transportného obalu alebo zariadenia, v ktorom je vysokoaktívny žiarič umiestnený, ak je to vhodné na jeho rýchlu identifikáciu.
(3)	Ak vysokoaktívny žiarič nie je možné označiť výrobným číslom a výstražnou značkou radiačného nebezpečenstva z dôvodu malých rozmerov žiariča alebo preto, že to nedovoľuje zachovanie vlastností vysokoaktívneho žiariča, označenie podľa odseku 2 sa nevyžaduje.
(4)	Prevádzkovateľ, ktorý vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu s vysokoaktívnym žiaričom, je povinný 
a)	viesť štandardné záznamy podľa prílohy č. 10 o všetkých nadobudnutých vysokoaktívnych žiaričoch, záznamy priebežne aktualizovať a na požiadanie ich písomne alebo elektronicky predložiť úradu alebo príslušnému regionálnemu úradu,
b)	bezodkladne po nadobudnutí vysokoaktívneho žiariča vyhotoviť štandardný záznam podľa prílohy č. 10 a uvádzať v ňom všetky zmeny, ku ktorým došlo počas používania vysokoaktívneho žiariča až do jeho odovzdania inému prevádzkovateľovi, ktorý má povolenie na vykonávanie činnosti vedúce k ožiareniu s rovnakým vysokoaktívnym žiaričom alebo osobe, ktorá má povolenie podľa § 28 ods. 1 písm. c)  alebo podľa § 28 ods. 2 písm. h),
c)	archivovať záznamy o používaní vysokoaktívneho žiariča najmenej 10 rokov po odovzdaní vysokoaktívneho žiariča inému prevádzkovateľovi alebo osobe, ktorá má povolenie podľa § 28 ods. 1 písm. c)  alebo podľa § 28 ods. 2 písm. h).
(5)	Úrad alebo príslušný regionálny úrad vedie záznamy o prevádzkovateľoch, ktorým vydal povolenie na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu s vysokoaktívnym žiaričom a o vysokoaktívnych žiaričoch, ktoré majú vo vlastníctve. Tieto záznamy obsahujú druh vysokoaktívneho žiariča, príslušný rádionuklid, aktivitu v čase výroby, ak je táto aktivita neznáma, aktivitu v čase prvého uvedenia na trh alebo v čase, keď prevádzkovateľ nadobudol vysokoaktívny žiarič; úrad alebo príslušný regionálny úrad aktualizuje záznamy pri zmene vlastníka alebo pri zmene prevádzkovateľa vysokoaktívneho žiariča. 
(6)	Úrad alebo príslušný regionálny úrad vedie záznamy o vysokoaktívnom žiariči po celú dobu jeho používania a najmenej 10 rokov po vrátení vysokoaktívneho žiariča výrobcovi alebo distribútorovi alebo po odovzdaní žiariča osobe, ktorá má povolenie podľa § 28 ods. 1 písm. c)  alebo podľa § 28 ods. 2 písm. h).
§ 81	
Základné požiadavky na používanie otvoreného žiariča
(1)	Prevádzkovateľ, ktorý vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu s otvoreným žiaričom, na používanie ktorého je potrebné povolenie alebo registrácia, je povinný
a)	oznámiť úradu alebo príslušnému regionálnemu úradu
1.	nadobudnutie otvoreného žiariča a k oznámeniu priložiť kópiu sprievodného listu otvoreného žiariča,
2.	odovzdanie otvoreného žiariča alebo rádioaktívneho odpadu vzniknutého pri používaní otvoreného žiariča osobe, ktorá má povolenie podľa § 28 ods. 1 písm. c)  alebo podľa § 28 ods. 2 písm. h); k oznámeniu priložiť kópiu potvrdenia o prevzatí otvoreného žiariča alebo rádioaktívneho odpadu,
b)	zabezpečiť pravidelnú kontrolu a overovať, či je otvorený žiarič skladovaný na určenom mieste,
c)	vypracovať pracovné postupy a návody na bezpečné používanie otvoreného žiariča a postupy na kontrolu rádioaktívnej kontaminácie na pracovisku,
d)	zabezpečiť pre pracovníkov vhodné osobné ochranné pracovné prostriedky na ochranu pred vnútornou a povrchovou kontamináciou otvoreným žiaričom a vhodné ochranné pomôcky na manipuláciu s otvoreným žiaričom,
e)	bezodkladne oznámiť úradu alebo príslušnému regionálnemu úradu 
1.	stratu, krádež alebo neoprávnené použitie otvoreného žiariča,
2.	radiačnú nehodu alebo radiačnú haváriu, pri ktorej došlo k neplánovanému ožiareniu pracovníkov alebo jednotlivcov z obyvateľstva alebo k úniku rádioaktívnych látok do životného prostredia,
f)	viesť záznamy o 
1.	každom otvorenom žiariči, ktorý je v jeho vlastníctve alebo za prevádzku ktorého  zodpovedá vrátane jeho umiestnenia, premiestnenia, skladovania, vypúšťania do životného prostredia a likvidácie a na požiadanie ich predložiť osobám, ktoré vykonávajú štátny dozor, 
2.	produkcii rádioaktívnych odpadov na pracovisku, o uvoľňovaní rádioaktívnych látok alebo rádioaktívne kontaminovaných predmetov z pracoviska do životného prostredia  a o odovzdaní rádioaktívnych odpadov.
(2)	Výrobca alebo distribútor otvorených rádioaktívnych žiaričov je povinný
a)	zabezpečiť, aby každý otvorený žiarič bol umiestnený v ochrannom transportnom obale, na ktorom sú uvedené identifikačné údaje otvoreného žiariča a obal bol označený výstražnou značkou radiačného nebezpečenstva,
b)	vystaviť ku každému otvorenému žiariču sprievodný list podľa prílohy č. 7. 
§ 82	
Osobitné požiadavky na používanie otvoreného žiariča
(1)	Pracovisko, na ktorom sa vykonáva činnosť vedúca k ožiareniu s otvoreným žiaričom, sa zaraďuje do I. kategórie, II. kategórie alebo III. kategórie na základe 
a)	požiadaviek na vybavenie pracoviska a jeho jednotlivých pracovných miest ochrannými, izolujúcimi a ventilačnými zariadeniami, 
b)	najvyššej prípustnej aktivity rádionuklidov, ktorá sa súčasne spracováva na jednom pracovnom mieste, a
c)	triedy rádiotoxicity spracovávaných rádionuklidov.
(2)	Návrh na zaradenie pracoviska s otvorenými žiaričmi do I. kategórie, II. kategórie alebo III. kategórie je povinný spracovať prevádzkovateľ pracoviska a predložiť ho na schválenie úradu alebo príslušnému regionálnemu úradu; súčasťou návrhu musí byť aj stanovenie najvyššej prípustnej aktivity rádionuklidov, ktorá bude súčasne spracovávaná na jednom pracovnom mieste.
(3)	Otvorený žiarič, ktorý sa nepoužíva, sa musí skladovať podľa všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného podľa § 162 ods. 1 písm. f) a tak, aby nemohlo dôjsť k úniku rádionuklidov a ku kontaminácii alebo ožiareniu osôb na pracovisku alebo v jeho okolí a musí sa zaistiť bezpečnosť otvoreného žiariča podľa § 84 a podľa prílohy č. 3 a podľa všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného § 162 ods. 1 písm. e). 
(4)	Fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba môže prevziať len taký otvorený žiarič, ktorý spĺňa požiadavky technickej normy) a má platný sprievodný list otvoreného žiariča vystavený výrobcom alebo distribútorom. 
(5)	Prevádzkovateľ, vlastník alebo držiteľ otvoreného žiariča môže žiarič odovzdať len fyzickej osobe alebo právnickej osobe, ktorá má povolenie alebo registráciu na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu s otvorenými žiaričmi alebo osobe, ktorá má povolenie podľa § 28 ods. 1 písm. c)  alebo podľa § 28 ods. 2 písm. h). 
(6)	Na zabránenie šíreniu rádioaktívnych látok a na zabránenie vnútornej kontaminácie rádionuklidmi musí prevádzkovateľ bezodkladne vykonať ochranné opatrenia, ak sa
a)	v kontrolovanom pásme alebo sledovanom pásme na prepravných plochách, pracovných plochách alebo na odeve zistí, že nefixovaná povrchová rádioaktívna kontaminácia prekračuje tretinu príslušnej najvyššej prípustnej hodnoty povrchovej rádioaktívnej kontaminácie podľa prílohy č. 4, alebo
b)	mimo ochranných pásem prevádzkovateľa zistí, že rádioaktívna kontaminácia povrchu pôdy, budov a predmetov, najmä oblečenia, prekračuje desatinu príslušných hodnôt pre pracovné povrchy mimo kontrolovaného pásma podľa prílohy č. 4.
§ 83	
Evidencia zdroja ionizujúceho žiarenia na pracovisku
(1)	Držiteľ povolenia na dovoz, distribúciu, predaj alebo prenájom zdrojov ionizujúceho žiarenia, je povinný viesť evidenciu zdrojov ionizujúceho žiarenia v rozsahu podľa odseku 3 písm. a) až d) a uchovávať záznamy o odovzdaní zdrojov ionizujúceho žiarenia
a)	10 rokov, ak ide o zdroj ionizujúceho žiarenia, na používanie ktorého je potrebné povolenie,
b)	päť rokov, ak ide o zdroj ionizujúceho žiarenia, ktorý sa registruje.
(2)	Fyzická osoba - podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá používa zdroj ionizujúceho žiarenia na základe povolenia alebo registrácie, je povinná viesť evidenciu zdrojov ionizujúceho žiarenia v rozsahu podľa odseku 3 a uchovávať ju po odovzdaní zdroja ionizujúceho žiarenia inému držiteľovi povolenia alebo po jeho likvidácii
a)	10 rokov, ak ide o zdroj ionizujúceho žiarenia, na používanie ktorého je potrebné povolenie,
b)	päť rokov, ak ide o zdroj ionizujúceho žiarenia, ktorý sa registruje.
(3)	Evidencia zdrojov ionizujúceho žiarenia obsahuje
a)	charakteristiku a vlastnosti zdroja ionizujúceho žiarenia,
b)	doklady o nadobudnutí a odovzdaní zdroja ionizujúceho žiarenia iným osobám,
c)	sprievodné listy otvoreného žiariča,
d)	osvedčenia uzavretého žiariča,
e)	protokoly o preberacej skúške,
f)	protokoly o pravidelných skúškach dlhodobej stability,
g)	prevádzkové záznamy o používaní zdroja ionizujúceho žiarenia, jeho umiestnení, premiestnení a záznamy o jeho likvidácii.

§ 84	
Zaistenie bezpečnosti rádioaktívneho žiariča
(1)	Fyzická osoba - podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu s rádioaktívnym žiaričom, je povinná zaistiť jeho bezpečnosť; toto ustanovenie sa vzťahuje aj na zariadenie, ktoré obsahuje uzavretý žiarič. 
(2)	Zaistenie bezpečnosti zahŕňa ochranu rádioaktívneho žiariča pred krádežou, stratou, poškodením, zničením alebo neoprávnenou manipuláciou, neoprávneným používaním inou osobou pri odbere, skladovaní, používaní, po ukončení používania až do odovzdania.
(3)	Prevádzkovateľ pri navrhovaní plánu zaistenia bezpečnosti rádioaktívneho žiariča a jeho vykonávaní je povinný
a)	uplatniť postupy na zaistenie bezpečnosti rádioaktívneho žiariča podľa prílohy č. 3,
b)	použiť prístup odstupňovaný podľa možného ožiarenia a jeho možných dôsledkov,
c)	použiť také prvky systému zaistenia bezpečnosti, aby výsledné zaistenie bezpečnosti  zodpovedalo
1.	typu a charakteristike zdroja ionizujúceho žiarenia a jeho kategórii zaistenia bezpečnosti,
2.	typu pracoviska, na ktorom sa rádioaktívny žiarič používa,
3.	vykonávanej činnosti vedúcej k ožiareniu.

§ 85	
Skúška zdroja ionizujúceho žiarenia
(1)	Podmienkou na vykonávanie skúšky zdroja ionizujúceho žiarenia je
a)	povolenie podľa § 28 ods. 2 písm. f),
b)	odborná spôsobilosť pracovníka na vykonávanie skúšky zdroja ionizujúceho žiarenia,
c)	vybavenie zariadením na vykonávanie potrebných technických úkonov,
d)	používanie metodiky, ktorá zodpovedá náležitostiam vzorovej metodiky podľa prílohy č. 6,
e)	vypracovanie skúšobného protokolu, ktorý zodpovedá náležitostiam vzorového protokolu podľa prílohy č. 6.
(2)	K žiadosti o povolenie na vykonávanie skúšky zdroja ionizujúceho žiarenia sa nepredkladá návrh na vymedzenie kontrolovaného pásma a havarijný plán, ak sa táto činnosť bude vykonávať len na pracovisku prevádzkovateľa skúšaného zdroja ionizujúceho žiarenia a uvedenou činnosťou sa nezmenia podmienky jeho bežného používania.
(3)	Osoba, ktorá vykonáva skúšku zdroja ionizujúceho žiarenia, sa na pracovisku prevádzkovateľa skúšaného zdroja ionizujúceho žiarenia riadi havarijným plánom schváleným pre prevádzkovateľa skúšaného zdroja ionizujúceho žiarenia.
(4)	Držiteľ povolenia na vykonávanie skúšky zdroja ionizujúceho žiarenia zasiela jedenkrát za rok príslušnému regionálnemu úradu prehľad o vykonaných skúškach, ktorý obsahuje
a)	miesto a čas vykonania skúšok,
b)	špecifikáciu skúšaných zdrojov ionizujúceho žiarenia,
c)	výsledky skúšok,
d)	identifikačné údaje a pri právnickej osobe aj meno, priezvisko a adresu trvalého pobytu osoby alebo osôb, ktoré skúšky vykonali.
(5)	Držiteľ povolenia na vykonávanie skúšky zdroja ionizujúceho žiarenia zasiela výsledky skúšky príslušnému regionálnemu úradu do 30 dní od vykonania skúšky, ak v niektorom parametri zdroj ionizujúceho žiarenia nevyhovuje technickým normám;) výsledky skúšky zasiela bezodkladne, ak by mohlo dôjsť k ohrozeniu zdravia.
(6)	Preberaciu skúšku zabezpečuje dodávateľ zdroja ionizujúceho žiarenia alebo prevádzkovateľ pri odovzdaní zdroja ionizujúceho žiarenia inému držiteľovi povolenia.
(7)	Preberaciu skúšku a pravidelnú skúšku dlhodobej stability môže vykonávať len fyzická osoba - podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá spĺňa podmienky podľa odseku 1. Ak skúšku dlhodobej stability rádiologických prístrojov vykonáva prevádzkovateľ, musí mať vhodné dozimetrické prístroje, skúšobné a testovacie zariadenia, pomôcky a príslušenstvo.
(8)	Skúšku tesnosti uzavretého rádioaktívneho žiariča, ktorá je súčasťou preberacej skúšky, vykonáva držiteľ povolenia na vykonávanie skúšok tesnosti uzavretých žiaričov.
(9)	Výsledky preberacej skúšky zaznamenáva držiteľ povolenia na vykonávanie skúšok zdrojov ionizujúceho žiarenia v protokole, ktorý vyhotovuje v štyroch rovnopisoch; dva rovnopisy odovzdá držiteľovi povolenia, ktorý zdroj ionizujúceho žiarenia preberá, jeden rovnopis držiteľovi povolenia, ktorý zdroj ionizujúceho žiarenia odovzdáva, jeden zakladá do evidencie, ktorú uchováva najmenej 10 rokov.
(10)	 Pravidelnú skúšku dlhodobej stability a kontrolu prevádzkovej bezpečnosti je povinný zabezpečiť prevádzkovateľ v intervaloch určených v prílohe č. 9; a ak ide o prístroj aj po každej oprave, ktorá môže mať vplyv na zmenu radiačných parametrov a výkon prístroja.  
(11)	 Pravidelná skúška dlhodobej stability sa vykonáva v rozsahu určenom pri typovom schvaľovaní, odporúčanom výrobcom alebo upresnenom pri preberacej skúške, spôsobom zodpovedajúcim technickým normám,37) ak neexistujú vhodné technické normy podľa iného vhodného technického predpisu, zahraničného technického predpisu alebo iného dokumentu.
(12)	  Pri stonásobnom a vyššom prekročení hodnôt aktivity testovacieho média pri skúške tesnosti rádioaktívneho žiariča v prílohe č. 9 držiteľ povolenia  podľa § 28 ods. 2 písm. f) musí zabezpečiť rádioaktívny žiarič na náklady vlastníka rádioaktívneho žiariča tak, aby nedochádzalo k šíreniu rádioaktívnej kontaminácie.
(13)	 Výsledky pravidelnej skúšky dlhodobej stability zaznamenáva držiteľ povolenia na vykonávanie skúšok zdrojov ionizujúceho žiarenia v protokole. Protokol vyhotovuje v troch rovnopisoch, z ktorých dva odovzdá prevádzkovateľovi skúšaného zdroja ionizujúceho žiarenia, jeden zakladá do evidencie, ktorú uchováva najmenej 10 rokov.
(14)	 Povinnosť vykonávať pravidelnú skúšku dlhodobej stability a kontrolu prevádzkovej bezpečnosti sa nevzťahuje na otvorené žiariče, technologické celky jadrových zariadení a na rádioaktívny odpad.
(15)	 Skúška zdroja ionizujúceho žiarenia sa nevykonáva u zdrojov ionizujúceho žiarenia, ktoré sa oznamujú podľa § 23 ods. 1 písm. a) a b).

DRUHÝ DIEL
MONITOROVANIE
§ 86	
Monitorovanie pracoviska
(1)	 Monitorovanie pracoviska sa vykonáva sledovaním, meraním, hodnotením a zaznamenávaním veličín a parametrov charakterizujúcich pole ionizujúceho žiarenia a výskyt rádionuklidov na pracovisku a sledovaním, meraním, hodnotením a zaznamenávaním príkonu dávkového ekvivalentu, objemových aktivít v ovzduší a plošných aktivít na pracovisku. 
(2)	Monitorovanie pracoviska sa vykonáva na základe monitorovacieho plánu nepretržite, opakovane alebo operatívne pri určitej činnosti vedúcej k ožiareniu na účel zhodnotiť a zabezpečiť prijateľnosť tejto činnosti vedúcej k ožiareniu z hľadiska radiačnej ochrany. 
(3)	Monitorovací plán podľa druhu vykonávanej činnosti vedúcej k ožiareniu obsahuje monitorovanie pracoviska pri bežnej prevádzke, pri predvídateľných odchýlkach od bežnej prevádzky, pri radiačných nehodách alebo radiačných haváriách; člení sa na časti upravujúce monitorovanie
a)	pracovných priestorov pracoviska a priestorov susediacich s pracovnými priestormi,
b)	okolia pracoviska,
c)	osobné,
d)	vypúšťania rádioaktívnych látok z pracoviska do životného prostredia.
(4)	Monitorovací plán zohľadňuje charakter pracoviska a rozsah činnosti vedúcej k ožiareniu, ktorá sa vykonáva na pracovisku a musí obsahovať
a)	veličiny dôležité z hľadiska radiačnej ochrany, ktoré sa budú monitorovať, spôsob, rozsah a početnosť meraní,
b)	postup hodnotenia výsledkov meraní a spôsob vedenia záznamov,
c)	referenčné úrovne a opatrenia pri ich prekročení,
d)	špecifikáciu metód meraní,
e)	špecifikáciu parametrov používaných typov meracích prístrojov a pomôcok.

(5)	Monitorovací plán musí ďalej umožňovať kontrolu dodržiavania limitov ožiarenia a včasné zistenie odchýlok od bežnej prevádzky a  preukazovať, že radiačná ochrana je optimalizovaná (§ 14). 

(6)	Výsledky monitorovania prevádzkovateľ musí zaznamenávať aby sa, ak to bude potrebné, mohli použiť na odhad osobných dávok.

(7)	Prevádzkovateľ pracoviska, na ktorom sa vykonáva činnosť vedúca k ožiareniu, je povinný zabezpečiť monitorovanie na pracovných miestach v kontrolovanom pásme a sledovanom pásme najmenej jedenkrát ročne, ak charakter tejto činnosti nevyžaduje nepretržité monitorovanie; uvedené sa nevzťahuje na pracoviská, na ktorých sa vykonáva činnosť vedúca k ožiareniu na základe oznámenia.
(8)	Prevádzkovateľ je povinný uchovávať výsledky monitorovania pracoviska
a)	10 rokov, ak ide o záznamy o monitorovaní
1.	v kontrolovanom pásme, 
2.	v okolí pracoviska, 
b)	10 rokov, ak ide o záznamy o monitorovaní vypúšťania rádioaktívnych látok do životného prostredia, 
c)	päť rokov, ak ide o záznamy o monitorovaní v sledovanom pásme.
(9)	Pri začatí práce, pri zmene pracovného postupu a pri každej zmene, ktorá môže mať vplyv na radiačnú ochranu, sa musí zabezpečiť meranie príkonu priestorového a smerového dávkového ekvivalentu, objemových aktivít a ďalších veličín pri zdrojoch ionizujúceho žiarenia na pracovných miestach a na miestach na pracovisku, na ktoré má pracovník prístup.
(10)	 Monitorovanie povrchovej rádioaktívnej kontaminácie sa na pracovisku s otvoreným  žiaričom vykonáva tak, aby signalizovalo prevádzkové odchýlky od bežnej prevádzky, nedostatočnú funkciu ochranných bariér alebo zlyhanie ochranných bariér. Ak hodnoty povrchovej rádioaktívnej kontaminácie na pracovisku s otvoreným žiaričom prekračujú hodnoty podľa § 82 ods. 6, musí sa zabezpečiť, ak je to technicky možné, monitorovanie objemových aktivít rádionuklidov, ktoré sa vyskytujú sa v pracovnom ovzduší a osobné monitorovanie pracovníkov.
§ 87	
Podmienky na vypúšťanie rádioaktívnych látok do životného prostredia a monitorovanie okolia
(1)	Monitorovanie okolia je povinný zabezpečiť prevádzkovateľ pracoviska so zdrojom ionizujúceho žiarenia, z ktorého sa uvoľňujú rádioaktívne látky formou výpustí do životného prostredia v takom rozsahu, že je na to potrebné povolenie, alebo na ktorom môže dôjsť k významnému úniku rádioaktívnych látok do životného prostredia a k prekročeniu limitov ožiarenia obyvateľa.

(2)	Pod vypúšťaním rádioaktívnych látok do životného prostredia sa rozumie riadené sústavné vypúšťanie alebo kampaňovité vypúšťanie rádioaktívnych látok do ovzdušia, povrchovej vody alebo verejnej kanalizácie, ktoré je systematicky monitorované.

(3)	Prevádzkovateľ pracoviska podľa odseku 1, ktorý uvoľňuje rádioaktívnu látku do životného prostredia formou výpustí, je povinný
a)	zabezpečiť zachytávanie rádionuklidov z výpustí pred ich vypustením tak, aby spôsob a systém vypúšťania boli v súlade s princípom optimalizácie radiačnej ochrany,
b)	vypracovať plán monitorovania okolia pracoviska, ktorý musí obsahovať vopred určené monitorovacie miesta, veličiny a parametre merané na týchto miestach a početnosť merania,
c)	uskutočniť prvé monitorovanie okolia pracoviska ešte pred uvedením pracoviska do prevádzky tak, aby bolo možné získať potrebné údaje o pôvodnej radiačnej situácii v okolí pracoviska,
d)	zabezpečiť monitorovanie vypúšťania rádioaktívnych látok do životného prostredia počas bežnej prevádzky pracoviska,
e)	určiť monitorovacie úrovne na vypúšťanie rádioaktívnych látok a postupy pri ich prekročení,  
f)	zabezpečiť monitorovanie všetkých možných ciest úniku rádioaktívnych látok z pracoviska, ak existuje možnosť úniku rádioaktívnej látky z pracoviska,
g)	viesť záznamy o vypúšťaní rádioaktívnych látok.

(4)	Prevádzkovateľ pracoviska podľa odseku 1 je povinný najmenej jedenkrát ročne 
a)	zabezpečiť hodnotenie vplyvu prevádzky pracoviska a vypúšťania rádioaktívnych látok na životné prostredie v okolí pracoviska, 
b)	vyhodnotiť vplyv prevádzky pracoviska na obyvateľov a zhodnotiť ožiarenie reprezentatívnej osoby vrátane odhadu
1.	dávok z externého ožiarenia s uvedením druhu ionizujúceho žiarenia,
2.	príjmu rádionuklidov s uvedením ich charakteristík, a ak je to potrebné aj ich fyzikálneho a chemického stavu, stanovenia hmotnostnej aktivity týchto rádionuklidov v potravinách a pitnej vode alebo inom zodpovedajúcom prostredí,
3.	dávok, ktorým bude reprezentatívna osoba pravdepodobne vystavená,
c)	výsledky hodnotenia ožiarenia reprezentatívnej osoby odovzdávať úradu alebo príslušnému regionálnemu úradu.
(5)	Po uvedení pracoviska so zdrojom ionizujúceho žiarenia do prevádzky je prevádzkovateľ povinný
a)	v rozsahu určenom v monitorovacom pláne a sústavne vykonávať monitorovanie okolia pracoviska sústavne alebo opakovane v určených intervaloch, 
b)	viesť záznamy o monitorovaní okolia pracoviska a uchovávať ich najmenej 10 rokov.
(6)	Prevádzkovateľ pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia, z ktorého sa vypúšťajú rádioaktívne látky do ovzdušia, povrchových vôd alebo do verejnej kanalizácie v rozsahu, na ktorý nie je potrebné povolenie, je povinný zabezpečiť vhodný spôsob monitorovania vypúšťaných rádioaktívnych látok, ktorý jednoznačne preukáže, že nie sú prekročené uvoľňovacie úrovne určené na vypúšťanie rádioaktívnych látok do životného prostredia podľa prílohy č. 5; druhy monitorovacích úrovní na hodnotenie výsledkov monitorovania výpustí a okolia pracoviska, pravidlá pre ich stanovenie a všeobecné postupy pre prípad ich prekročenia upravuje všeobecne záväzný právny predpis vydaný podľa §162 ods. 1 písm. g).
(7)	Prevádzkovateľ pracoviska, ktorý vypúšťa rádioaktívne látky do životného prostredia, je povinný predložiť úradu alebo príslušnému regionálnemu úradu ročnú bilanciu rádioaktívnych látok vypustených do životného prostredia z pracoviska za predchádzajúci kalendárny rok najneskôr do konca marca nasledujúceho kalendárneho roka. 
(8)	Ak na pracovisku môže dôjsť k núdzovej situácii spojenej s nekontrolovaným únikom rádioaktívnych látok do životného prostredia, prevádzkovateľ pracoviska je povinný zabezpečiť vhodný spôsob monitorovania úniku rádioaktívnych látok do životného prostredia.
(9)	 Prevádzkovateľ je povinný viesť záznamy o rádioaktívnych látkach vypustených z pracoviska do životného prostredia a uchovávať ich najmenej 10 rokov.
 
TRETÍ DIEL 
UVÁDZANIE RÁDIOAKTÍVNYCH LÁTOK DO ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA 
§ 88	
Uvádzanie rádioaktívnych látok do životného prostredia bez povolenia
(1)	Rádioaktívne látky, v ktorých hmotnostná a povrchová aktivita prírodných rádionuklidov je na úrovni, ktorá sa bežne vyskytuje v životnom prostredí, sa nepovažujú za kontaminované rádioaktívnymi látkami a na ich uvádzanie do životného prostredia z pracoviska nie je potrebné povolenie.
(2)	Aktivita prírodných rádionuklidov a umelých rádionuklidov, ktorá je na úrovni bežne sa vyskytujúcej v životnom prostredí, sa nezahŕňa do aktivity materiálov pri hodnotení ich rádioaktívnej kontaminácie, ak bola na pracovisko prinesená v materiáloch zo životného prostredia.
(3)	Rádioaktívne látky, ktoré sa používajú pri činnosti vedúcej k ožiareniu, ktorá sa podľa § 24 neoznamuje  alebo pri činnosti vedúcej k ožiareniu, ktorá sa eviduje na základe oznámenia podľa § 23, sa môžu uvádzať do životného prostredia bez povolenia, ak je to v súlade s návodom na ich používanie a ak v odseku 4 nie je ustanovené inak.
(4)	Nepoužívané požiarne hlásiče s pridaným rádionuklidom nie je možné uvádzať do životného prostredia bez povolenia; vlastník je povinný odovzdať ich osobe, ktorá má povolenie podľa § 28 ods. 1 písm. c)  alebo podľa § 28 ods. 2 písm. h).
§ 89	
Uvoľňovanie rádioaktívne kontaminovaných materiálov spod administratívnej kontroly
(1)	Uvoľňovanie rádioaktívne kontaminovaných materiálov spod administratívnej kontroly do životného prostredia je
a)	uvoľňovanie materiálov kontaminovaných rádionuklidmi z pracoviska do životného prostredia na
1.	neobmedzené ďalšie používanie,
2.	cielené a obmedzené použitie,
3.	prepracovanie,
4.	ukladanie na skládky odpadu,
5.	spaľovanie,
6.	ukladanie do podzemia alebo na špeciálne skládky,
b)	uvoľňovanie priestorov, miestností, objektov, pôdy alebo území, ktoré boli súčasťou kontrolovaného pásma pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia alebo boli kontaminované v dôsledku vykonávania činnosti vedúcej k ožiareniu alebo nakladania s materiálom obsahujúcim zvýšené množstvá prírodných rádionuklidov na voľné používanie.
(2)	Do životného prostredia možno uvádzať len rádioaktívne kontaminované materiály, ktorých aktivita je tak nízka, že ďalšie oddeľovanie rádionuklidov alebo rádioaktívnych látok z materiálu uvádzaného do životného prostredia nie je na základe optimalizácie radiačnej ochrany odôvodnené. Ak rádioaktívne materiály obsahujú krátkožijúce rádionuklidy, uvádzajú sa do životného prostredia až po vymretí krátkožijúcich rádionuklidov, ak sú v súlade s princípom optimalizácie radiačnej ochrany dostupné spôsoby a metódy na ich dočasné zadržanie alebo skladovanie.
(3)	Pri uvádzaní rádioaktívne kontaminovaného materiálu do životného prostredia sa musia voliť také spôsoby, ktoré zabezpečia čo najnižšiu záťaž obyvateľstva a životného prostredia, pričom v životnom prostredí nedôjde k ich koncentrácii na úroveň, ktorá by spôsobovala neodôvodnené ožiarenie.
(4)	Rádioaktívne kontaminované materiály možno uvoľňovať z pracoviska, na ktorom sa vykonáva činnosť vedúca k ožiareniu do životného prostredia, ak v žiadnom kalendárnom roku priemerná efektívna dávka spôsobená ich uvedením do životného prostredia u reprezentatívnej osoby nepresiahne 0,01 mSv a súčasne kolektívna efektívna dávka neprekročí 1 manSv, ak v odseku 8 nie je ustanovené inak.
(5)	Rádioaktívne kontaminované materiály možno uvoľňovať z pracoviska s možnosťou zvýšeného ožiarenia z prírodného zdroja ionizujúceho žiarenia do životného prostredia, ak v žiadnom kalendárnom roku priemerná efektívna dávka spôsobená ich uvedením do životného prostredia u reprezentatívnej osoby nepresiahne 0,3 mSv a súčasne kolektívna efektívna dávka neprekročí 1 manSv. 
(6)	Splnenie kritérií podľa odsekov 4 a 5 sa musí preukázať; ak je kolektívna dávka vyššia ako jeden manSv, možno povoliť uvádzanie do životného prostredia na základe výsledkov optimalizačnej štúdie, ktorou sa preukáže, že uvedenie do životného prostredia je optimálnym z hľadiska radiačnej ochrany; táto podmienka neplatí pri uvoľňovaní materiálu obsahujúceho rádionuklid na použitie pri výrobe stavebného materiálu.
(7)	Ak je aktivita uvoľňovaných rádioaktívne kontaminovaných materiálov nižšia, ako  sú uvoľňovacie úrovne pre neobmedzené uvoľňovanie podľa prílohy č. 5 tabuľky č. 1, považuje sa kritérium na uvoľňovanie podľa odsekov 4 a 5 za splnené  a splnenie podmienok podľa odsekov 4 a 5 nie je potrebné preukázať.
(8)	Ak rádioaktívne kontaminované materiály majú aktivitu vyššiu, ako  sú uvoľňovacie úrovne pre neobmedzené uvoľňovanie podľa prílohy č. 5 tabuľky č. 1, môžu sa uvoľniť do životného prostredia, ak sa preukáže, že efektívna dávka reprezentatívnej osoby spôsobená uvedením rádioaktívne kontaminovaných materiálov do životného prostredia je nižšia ako 0,01 mSv za kalendárny rok; výnimočne môže byť efektívna dávka reprezentatívnej osoby spôsobená uvedením rádioaktívne kontaminovaných materiálov do životného prostredia vyššia ako 0,01 mSv za kalendárny rok, ale nesmie prekročiť 0,05 mSv za kalendárny rok, ak sa súčasne preukáže, že navrhované riešenie je optimálnym riešením z hľadiska radiačnej ochrany v porovnaní s alternatívnymi riešeniami.  
(9)	Pri obmedzenom uvoľnení rádioaktívne kontaminovaného materiálu do životného prostredia sa musí preukázať ako sa zabezpečí riadenie uvoľnenia a dodržanie plánovaného spôsobu uvoľnenia. Pri riadenom uvoľňovaní rádioaktívne kontaminovaných materiálov do životného prostredia úrad určuje a kontroluje podmienky na ďalšie nakladanie s týmito materiálmi. Po neobmedzenom uvoľnení rádioaktívne kontaminovaných materiálov do životného prostredia sa nevyžaduje ďalšia administratívna kontrola uvoľnených materiálov.
§ 90	
Zisťovanie rádioaktívnej kontaminácie
(1)	Prevádzkovateľ pracoviska, ktorý uvádza rádioaktívne kontaminované materiály do životného prostredia, je povinný 
a)	vopred zistiť úroveň ich rádioaktívnej kontaminácie,
b)	viesť evidenciu rádioaktívne kontaminovaných materiálov uvedených do životného prostredia.              
(2)	Zisťovanie rádioaktívnej kontaminácie a posudzovanie dodržania uvoľňovacích hodnôt sa musí vykonať v súlade s kritériami na uplatňovanie úrovní umožňujúcich vyňatie spod administratívnej kontroly a uvoľňovacích úrovní, ktoré sú podľa prílohy č. 5  a s požiadavkami podľa § 89 a v súlade s požiadavkami, ak sú určené v povolení na uvádzanie rádioaktívnych látok do životného prostredia. 
(3)	Pre rádioaktívny materiál, ktorý obsahuje viac ako jeden druh rádioizotopu, sa používa súčtové pravidlo podľa prílohy č. 5.   
§ 91	
Vypúšťanie rádioaktívnych látok do ovzdušia a vôd
(1)	Z pracoviska, na ktorom sa vykonáva činnosť vedúca k ožiareniu, možno vypúšťať rádioaktívne látky do ovzdušia a povrchových vôd, ak úrad alebo príslušný regionálny úrad vypúšťanie povolil a ak je zabezpečené, že priemerná efektívna dávka reprezentatívnej osoby spôsobená ich uvedením do životného prostredia v žiadnom kalendárnom roku neprekročí 0,05 mSv a to ani vtedy, ak sa uvoľňovaná rádioaktívna látka v dôsledku vykonávania činnosti nahromadí.
(2)	Medzná dávka reprezentatívnej osoby na projektovanie a výstavbu jadrového zariadenia pre jedného prevádzkovateľa jadrového zariadenia je 0,25 mSv za kalendárny rok; pri výpustiach do ovzdušia aj do povrchových vôd sa hodnota medznej dávky reprezentatívnej osoby sa stanovuje osobitne pre jednotlivé výpuste 
a)	0,2 mSv za kalendárny rok pre výpuste do ovzdušia a 
b)	0,05 mSv za kalendárny rok pre výpuste do povrchových vôd.  
(3)	Ak je v jednej lokalite alebo regióne viac jadrových zariadení, ktoré ovplyvňujú dávku reprezentatívnej osoby, vzťahuje sa táto hodnota na celkové ožiarenie zo všetkých jadrových zariadení v lokalite alebo v regióne.
(4)	Z pracoviska, na ktorom sa vykonáva činnosť vedúca k ožiareniu bez povolenia úradu alebo príslušného regionálneho úradu, možno vypúšťať rádioaktívne látky do životného prostredia, ak v žiadnom kalendárnom roku priemerná efektívna dávka spôsobená ich uvedením do životného prostredia u reprezentatívnej osoby nepresiahne 0,01 mSv a súčasne kolektívna efektívna dávka neprekročí jeden manSv; podmienky splnenia kritéria podľa odseku 4 sú uvedené v prílohe č. 5.
(5)	Z pracoviska s možným zvýšeným ožiarením prírodným ionizujúcim žiarením možno vypúšťať rádioaktívne látky do životného prostredia, ak je zabezpečené, že v žiadnom kalendárnom roku medzná dávka reprezentatívnej osoby spôsobená ich uvedením do životného prostredia neprekročí 0,3 mSv a súčasne kolektívna efektívna dávka neprekročí jeden manSv.
(6)	Ak je kolektívna dávka vyššia ako jeden manSv, možno povoliť vypúšťanie do životného prostredia na základe výsledkov optimalizačnej štúdie ktorou sa preukáže, že vypustenie do životného prostredia je optimálnym z hľadiska radiačnej ochrany.
(7)	Úrad alebo príslušný regionálny úrad môže žiadateľovi o povolenie na uvoľňovanie rádioaktívnej látky z pracoviska uložiť, aby zabezpečil vyhotovenie optimalizačnej štúdie.
§ 92	
Vynášanie predmetov z kontrolovaného pásma a ich používanie mimo kontrolovaného pásma
(1)	Vynášaním predmetov z kontrolovaného pásma do životného prostredia sa rozumie vynášanie drobných predmetov bežného používania, materiálov, nástrojov, zariadení, prístrojov alebo dokumentov povrchovo kontaminovaných alebo obsahujúcich rádionuklidy z kontrolovaného pásma pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia na ich ďalšie neobmedzené  používanie mimo kontrolovaného pásma. 
(2)	Za vynášanie predmetov z kontrolovaného pásma do životného prostredia sa nepovažuje vynášanie rádioaktívnych materiálov na prepravu do iného kontrolovaného pásma alebo  na ďalšie používanie v inom kontrolovanom pásme a vynášanie kontaminovaných predmetov a materiálov z kontrolovaného pásma, ktoré sa majú odstrániť alebo uvoľniť spod administratívnej kontroly.
(3)	Rádioaktívne kontaminované materiály sa musia pred vynášaním z kontrolovaného pásma dekontaminovať na najnižšiu rozumne dosiahnuteľnú úroveň stierateľnej kontaminácie súlade s princípom optimalizácie radiačnej ochrany. Ak je možné znížiť hmotnostnú aktivitu vybratím kontaminovaných súčastí alebo iným odstránením rádionuklidov, musí sa znížiť aj hmotnostná aktivita na najnižšiu rozumne dosiahnuteľnú úroveň. 
(4)	Z kontrolovaného pásma je možné vynášať rádioaktívne materiály a ďalej ich neobmedzene používať, ak ich povrchová kontaminácia rádionuklidmi pre povrchovo kontaminované materiály alebo hmotnostná aktivita pre materiály kontaminované v celom objeme je nižšia ako uvoľňovacie úrovne podľa prílohy č. 5.
(5)	Povolenie na vynášanie kontaminovaných materiálov z pracoviska so zdrojmi ionizujúceho žiarenia sa nevydáva, ak program zabezpečenia radiačnej ochrany predložený so žiadosťou o povolenie na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu  určuje požiadavky a  podmienky na vynášanie kontaminovaných materiálov z kontrolovaného pásma. 
(6)	Pri vynášaní rádioaktívnych materiálov z kontrolovaného pásma sa musí zabezpečiť monitorovanie povrchovej aktivity, hmotnostnej aktivity alebo  povrchovej aktivity aj hmotnostnej aktivity. Zariadenie na toto monitorovanie musí byť metrologicky overené. 
(7)	Pri stanovení úrovne povrchovej rádioaktívnej kontaminácie sa postupuje podľa prílohy č. 5.
§ 93	
Podmienky uvoľňovania rádioaktívnej látky z pracoviska s možným zvýšeným ožiarením prírodným ionizujúcim žiarením
(1)	Fyzická osoba - podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá uvoľňuje rádioaktívnu látku z pracoviska podľa § 123 ods. 1 písm. b) je povinná
a)	zabezpečiť meranie a hodnotenie obsahu rádionuklidov v rádioaktívnej látke, ktorá sa uvoľňuje z pracoviska vrátane opakovaného použitia alebo recyklácie uvoľňovanej rádioaktívnej látky, 
b)	evidovať výsledky merania a hodnotenia podľa písmena a) a ich prehľad za kalendárny rok príslušnému regionálnemu úradu najneskôr do konca marca nasledujúceho kalendárneho roka,
c)	vypracovať pracovný postup na nakladanie s rádioaktívnou látkou uvoľňovanou z pracoviska a preukázateľne zabezpečiť jeho dodržiavanie,
d)	informovať výrobcu stavebného materiálu o výsledkoch merania a hodnotenia podľa písmena a), ak sa rádioaktívna látka uvoľňovaná z pracoviska má použiť na výrobu stavebného materiálu,
e)	predchádzať neodôvodnenému nahromadeniu uvoľňovanej rádioaktívnej látky.
(2)	Rádioaktívnu látku je možné uvoľňovať z pracoviska podľa § 123 ods. 1 písm. b) bez povolenia príslušného regionálneho úradu, ak
a)	nie sú prekročené uvoľňovacie úrovne podľa prílohy č. 5 alebo
b)	nie je prekročená medzná dávka obyvateľa 0,3 mSv za kalendárny rok spôsobená uvoľnením rádioaktívnej látky z pracoviska.
(3)	Fyzická osoba - podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá uvoľňuje  rádioaktívnu látku z pracoviska podľa odseku 2, je povinná oznámiť príslušnému regionálnemu úradu najmenej 30 dní pred začiatkom uvoľňovania
a)	popis uvoľňovanej rádioaktívnej látky,
b)	aktivitu rádionuklidov v uvoľňovanej rádioaktívnej látke,
c)	miesto, čas a spôsob uvoľňovania rádioaktívnej látky,
d)	zhodnotenie ožiarenia obyvateľov za kalendárny rok spôsobeného uvoľnením rádioaktívnej látky.
(4)	Fyzická osoba - podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá uvoľňuje rádioaktívnu látku z  pracoviska podľa odseku 2 na výrobu stavebného materiálu je povinná oznámiť príslušnému regionálnemu úradu najmenej 30 dní pred začiatkom uvoľňovania okrem údajov uvedených v odseku 3 písm. a) a b)
a)	dobu a rozsah uvoľňovania rádioaktívnej látky,
b)	identifikačné údaje výrobcu stavebného materiálu.
ŠTVRTÝ DIEL 
  RÁDIOAKTÍVNY ODPAD
§ 94	
Nakladanie s  rádioaktívnym odpadom
(1)	Nakladanie s rádioaktívnymi rezíduami, rádioaktívnym odpadom a vyhoretým jadrovým palivom sa musí vykonať tak, aby bola trvalo zabezpečená radiačná ochrana a ochrana životného prostredia.)

(2)	Požiadavky podľa odseku 1 sa primerane vzťahujú aj na zabezpečenie radiačnej ochrany pri nakladaní s rádioaktívnym odpadom vrátane zberu, triedenia, skladovania, spracovania, úpravy na uloženie a ukladania, pri nakladaní s rádioaktívnymi rezíduami a pri nakladaní s rádioaktívnym odpadom z jadrového zariadenia a s vyhoretým jadrovým palivom, pričom nie sú dotknuté požiadavky na nakladanie s rádioaktívnym odpadom z jadrového zariadenia a na nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom ustanovené v osobitnom predpise.)

§ 95	
Zhromažďovanie, spracovanie a ukladanie inštitucionálneho rádioaktívneho odpadu

(1)	 Držiteľ povolenia na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu, pri ktorej môže vzniknúť inštitucionálny rádioaktívny odpad, je povinný zabezpečiť, aby jeho množstvo a aktivita boli udržované na čo najnižšej úrovni pri zvážení všetkých bezpečnostných, hospodárskych a spoločenských hľadísk a musí vypracovať a dodržiavať postupy na jeho bezpečné zhromažďovanie a skladovanie.

(2)	Inštitucionálny rádioaktívny odpad možno odovzdávať na dlhodobé skladovanie, na úpravu a na ukladanie len fyzickej osobe - podnikateľovi alebo právnickej osobe, ktorá má na túto činnosť povolenie podľa § 28 ods. 1 písm. c) alebo podľa osobitného predpisu.25)

(3)	Inštitucionálny rádioaktívny odpad sa môže bezpečne skladovať na mieste jeho vzniku až do času prepravy na miesto spracovania, dlhodobého skladovania, úpravy alebo uloženia, najdlhšie 12 mesiacov.

(4)	Inštitucionálny rádioaktívny odpad sa nemôže skladovať spolu s iným odpadom alebo materiálom. 
(5)	Pri zhromažďovaní, zbere, triedení, spracovaní a skladovaní inštitucionálneho rádioaktívneho odpadu, jeho evidencii a vedení sprievodného listu inštitucionálneho rádioaktívneho odpadu sa postupuje podľa všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného podľa § 162 ods. 1 písm. h).
§ 96	
Evidencia rádioaktívneho odpadu
(1)	Evidenciu inštitucionálneho rádioaktívneho odpadu tvoria
a)	prevádzkové záznamy, ktoré obsahujú údaje o
1.	množstve a merných aktivitách rádionuklidov v inštitucionálnom rádioaktívnom odpade pri jeho zbere, triedení, spracovaní, príprave na skladovanie, skladovaní a preprave,
2.	hmotnosti, aktivite a druhu inštitucionálneho rádioaktívneho odpadu vrátane údajov o pôvodcovi odpadu,
3.	spôsobe nakladania s inštitucionálnym rádioaktívnym odpadom pri jeho skladovaní a údaje o mieste a čase skladovania,
4.	kontrolách vykonaných v sklade,
b)	výsledky vykonaných analýz inštitucionálneho rádioaktívneho odpadu a jeho obalového súboru,
c)	údaje dôležité z hľadiska radiačnej ochrany,
d)	záznamy o preprave,
e)	sprievodné listy inštitucionálneho rádioaktívneho odpadu.

(2)	Držiteľ povolenia podľa § 28 ods. 1 písm. c) a podľa osobitného predpisu25) uchováva 
a)	prevádzkové záznamy a záznamy o preprave inštitucionálneho rádioaktívneho odpadu 10 rokov od jeho odovzdania,
a)	sprievodné listy inštitucionálneho rádioaktívneho odpadu 30 rokov od jeho odovzdania.

(3)	Bilanciu vyprodukovaného, skladovaného a odstráneného inštitucionálneho rádioaktívneho odpadu za kalendárny rok držiteľ povolenia na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu, ktorý produkuje alebo skladuje inštitucionálny rádioaktívny odpad, oznamuje do 31. marca nasledujúceho roku úradu alebo príslušnému regionálnemu úradu. 

(4)	Evidenciu inštitucionálneho rádioaktívneho odpadu podľa odseku 1 úpadca odovzdá úradu alebo príslušnému regionálnemu úradu.

PIATY DIEL
NÁLEZ RÁDIOAKTÍVNEHO ŽIARIČA ALEBO RÁDIOAKTÍVNEHO MATERIÁLU
§ 97	
Opustený žiarič a rádioaktívny materiál  
(1)	Každý, kto nájde alebo má na základe označenia alebo iných znakov podozrenie, že našiel opustený žiarič alebo rádioaktívny materiál, nemôže sa ho dotýkať ani inak sa vystavovať zbytočnému riziku ožiarenia a nález musí bezodkladne oznámiť príslušnému regionálnemu úradu alebo Policajnému zboru.

(2)	Príslušný regionálny úrad osobe, ktorá oznámila nález alebo podozrenie na nález opusteného žiariča alebo rádioaktívneho materiálu bezodkladne poskytne pokyny na ochranu zdravia a  vyšle na miesto nálezu mobilnú skupinu odborníkov na radiačnú ochranu overiť situáciu a prijať potrebné opatrenia na ochranu zdravia obyvateľov, ochranu zdravia zasahujúcich osôb a na zaistenie bezpečnosti opusteného žiariča. 

(3)	 Ak sa nájde opustený žiarič alebo rádioaktívny materiál v zberni kovového šrotu alebo v zariadení určenom na jeho zhromažďovanie a na ďalšie spracovanie, prevádzkovateľ je povinný zabezpečiť
a)	nájdený opustený žiarič alebo rádioaktívny materiál pred prístupom nepovolaných osôb,
b)	radiačnú ochranu osôb, ktoré by s ním mohli prísť do kontaktu.
(4)	Prevádzkovateľ dopravného uzla, v ktorom sa nachádza systém na detekciu ionizujúceho žiarenia je povinný zamestnancov, ktorí by mohli byť vystavení ionizujúcemu žiareniu z nelegálne prepravovaných opustených žiaričov alebo rádioaktívnych materiálov alebo z nevedome prepravovaných opustených žiaričov alebo rádioaktívnych materiálov,
a)	informovať o účinkoch ionizujúceho žiarenia na ľudský organizmus,
b)	poučiť o opatreniach a postupoch pri vzniku podozrenia na prítomnosť opusteného žiariča alebo rádioaktívneho materiálu,
c)	pravidelne školiť o skutočnostiach podľa písmena a) a b).

§ 98	
Kontaminácia kovových materiálov 
(1)	Prevádzkovateľ zariadenia určeného na zhromažďovanie, spracovanie alebo tavenie kovového šrotu je povinný
a)	prijať opatrenia na vyhľadávanie opustených žiaričov,
b)	oznámiť bezodkladne príslušnému regionálnemu úradu roztavenie, podozrenie na roztavenie alebo inú metalurgickú operáciu s opusteným žiaričom. 
(2)	Ak pri prevádzke zariadenia určeného na zhromažďovanie, spracovanie a tavenie kovového šrotu vznikne kontaminovaný materiál, bez súhlasu príslušného regionálneho úradu sa s takýmto materiálom nemôže nakladať. 
(3)	Prevádzkovateľ zariadenia, ktorý ako vstupnú surovinu do výroby používa kovové polotovary alebo podobné výrobky dovezené z tretích krajín, musí mať zavedený systém kontroly kvality z hľadiska radiačnej ochrany. Ak vstupná surovina nebola dodávateľom preukázateľne premeraná overeným meradlom a toto meranie nebolo doložené certifikátom alebo protokolom o meraní, ktorého výsledky dokladujú prijateľný obsah rádionuklidov alebo prípustný dávkový príkon, prevádzkovateľ zariadenia musí zabezpečiť vlastný systém detekcie.

(4)	Prevádzkovateľ zariadenia podľa odseku 1 je povinný zamestnancov, ktorí by mohli byť vystavení ionizujúcemu žiareniu z opusteného žiariča,
a)	informovať o účinkoch ionizujúceho žiarenia na ľudský organizmus,
b)	poučiť o tom, ako opustený žiarič vizuálne rozpoznať,
c)	poučiť o opatreniach a postupoch pri nájdení opusteného žiariča alebo pri vzniku podozrenia na jeho prítomnosť,
d)	pravidelne školiť o skutočnostiach podľa písmena a) až c).

(5)	Prevádzkovateľ zariadenia podľa odseku 3 je povinný informovať zamestnancov, ktorí by mohli byť vystavení ionizujúcemu žiareniu z kontaminovaných kovov, o účinkoch ionizujúceho žiarenia na ľudský organizmus.

§ 99	
Rádioaktívny materiál neznámeho pôvodu

(1)	Opustený žiarič alebo opustený rádioaktívny materiál sa v čase nálezu považuje za rádioaktívny materiál neznámeho pôvodu.

(2)	Na riešení mimoriadnej situácie spôsobenej nálezom rádioaktívneho materiálu neznámeho pôvodu sa v rozsahu svojej pôsobnosti okrem úradu a príslušného regionálneho úradu podieľa ministerstvo vnútra, Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky (ďalej len „úrad jadrového dozoru“), Ministerstvo financií Slovenskej republiky a právnické osoby, ktoré majú povolenie podľa § 28 ods. 2 písm. c). 

(3)	Ak príslušný regionálny úrad získa informáciu o náleze rádioaktívneho materiálu neznámeho pôvodu, dostupnými prostriedkami preverí situáciu a na základe preverenia situácie oznámi nález úradu a osobe, ktorá má  povolenie podľa § 28 ods. 2 písm. c) a ktorá je povinná rádioaktívny materiál neznámeho pôvodu na mieste vyhľadať, zaistiť jeho bezpečnosť a prevziať, ak okolnosti prevzatie umožňujú.

(4)	 Pri podozrení zo spáchania trestného činu príslušný regionálny úrad nález rádioaktívneho materiálu neznámeho pôvodu oznámi Policajnému zboru; ak ide o jadrový materiál nález aj úradu jadrového dozoru.

(5)	Pri podozrení zo spáchania trestného činu alebo ak okolnosti prevzatie rádioaktívneho materiálu neznámeho pôvodu neumožňujú osoba, ktorá má povolenie podľa § 28 ods. 2 písm. c) dostupnými prostriedkami rádioaktívny materiál neznámeho pôvodu zabezpečí na mieste nálezu, pričom postupuje podľa pokynov zamestnancov príslušného regionálneho úradu a príslušníkov Policajného zboru. 
 
(6)	Osoba, ktorá má povolenie podľa § 28 ods. 2 písm. c) poskytne úradu do 30 dní odo dňa prevzatia rádioaktívneho materiálu neznámeho pôvodu dostupné identifikačné údaje potrebné na zistenie pôvodcu vrátane fotodokumentácie, rádionuklidového zloženia a odhadu aktivity, ak ide o opustený žiarič aj číslo žiariča, ak je čitateľné.

(7)	Ak sa zistí pôvodca alebo vlastník rádioaktívneho materiálu neznámeho pôvodu, a ak sú zabezpečené podmienky na jeho ďalšie používanie, môže úrad rozhodnúť o jeho vrátení.  

(8)	Ak sa pôvodca alebo vlastník rádioaktívneho materiálu neznámeho pôvodu nezistí alebo u neho nie sú zabezpečené podmienky na jeho ďalšie používanie, úrad vyhlási nález za inštitucionálny rádioaktívny odpad určený na likvidáciu. 

(9)	 Pri vyhľadávaní, preprave, identifikácii a dočasnom skladovaní rádioaktívneho materiálu neznámeho pôvodu osoba, ktorá má povolenie podľa § 28 ods. 2 písm. c), postupuje podľa schválených pracovných postupov na vyhľadávanie, prepravu, nakladanie, identifikáciu a dočasné skladovanie; počas vykonávania týchto činností zodpovedá za bezpečné nakladanie s rádioaktívnym materiálom neznámeho pôvodu.

§ 100	
Finančné zabezpečenie nakladania s rádioaktívnym materiálom neznámeho pôvodu
		Náklady spojené s vyhľadaním, bezpečným odovzdaním, prepravou, skladovaním, prípravou na vrátenie, úpravou na ukladanie a ukladaním rádioaktívneho materiálu neznámeho pôvodu nesie vlastník; ak vlastník nie je známy, náklady nesie Slovenská republika a na ich uhradenie  sa použijú prostriedky podľa osobitného predpisu.)
 
§ 101	
Ochrana zamestnancov, ktorí by mohli byť vystavení ožiareniu 
		Prevádzkovateľ zariadenia alebo  systému na kontrolu kvality kovových vstupných surovín na výrobu, ktorý umožňuje detekciu ionizujúceho žiarenia, je povinný informovať a školiť svojich zamestnancov, ktorí by mohli byť vystavení ionizujúcemu žiareniu; pri informovaní a školení musí postupovať podľa § 97 ods. 4 písm. a) a b).

ŠIESTY DIEL
RADIAČNÁ UDALOSŤ
§ 102	
Udalosť, významná  udalosť, núdzová situácia a radiačná mimoriadna udalosť
(1)	Udalosti, ktoré sa môžu vyskytnúť pri činnosti vedúcej k ožiareniu, sa podľa závažnosti členia na radiačnú udalosť, radiačnú nehodu a radiačnú haváriu.

(2)	Radiačná udalosť je udalosť, pri ktorej 
a)	došlo k neplánovanému ožiareniu pracovníkov alebo neočakávanému ožiareniu pracovníkov v dôsledku porušenia prevádzkových predpisov alebo požiadaviek na zabezpečenie radiačnej ochrany na úrovni vyššej ako 1 mSv, ale nižšej ako sú limity ožiarenia pracovníka podľa § 15 ods. 3 alebo k rozptýleniu rádioaktívnych látok na pracovisku alebo v jeho okolí na úrovni ktorá vylučuje, že ožiarenie osôb spôsobené rozptýlením rádioaktívnych látok prekročí limity ožiarenia obyvateľa podľa § 15 ods. 11, alebo 
b)	porušenie prevádzkových predpisov alebo nedodržanie požiadaviek na zabezpečenie radiačnej ochrany  mohlo spôsobiť ožiarenie pracovníkov na úrovni vyššej ako sú limity ožiarenia pracovníka podľa § 15 ods. 3 alebo rozptýlenie rádioaktívnych látok v okolí pracoviska na úrovni, ktorá  by mohla spôsobiť ožiarenie obyvateľov na úrovni vyššej ako sú limity ožiarenia obyvateľa podľa § 15 ods. 11. 
(3)	Radiačná nehoda je udalosť, pri ktorej v dôsledku straty kontroly nad zdrojom ionizujúceho žiarenia došlo k ožiareniu pracovníkov na úrovni limitov ožiarenia pracovníka, alebo na úrovni vyššej ako sú limity ožiarenia pracovníka podľa § 15 ods. 3 alebo pri ktorej došlo k neprípustnému uvoľneniu rádioaktívnych látok do životného prostredia, v dôsledku ktorého však nemôžu byť prekročené limity ožiarenia obyvateľa podľa § 15 ods. 11, 
(4)	Radiačná havária je udalosť, pri ktorej v dôsledku straty kontroly nad zdrojom ionizujúceho žiarenia došlo k úniku rádioaktívnych látok alebo ionizujúceho žiarenia do životného prostredia, ktoré môže spôsobiť ožiarenie obyvateľov na úrovni vyššej ako limity ožiarenia obyvateľa, a vyžaduje si zavedenie opatrení na ochranu obyvateľstva.)
(5)	Za významnú udalosť sa považuje radiačná udalosť podľa odseku 2 písm. b), radiačná nehoda podľa odseku 3, radiačná havária podľa odseku 4 a neplánované lekárske ožiarenie podľa § 118.

(6)	Úrad a príslušný regionálny úrad v registrácii alebo v povolení určí interval na oznamovanie významných udalostí podľa odseku 8 písm. d).

(7)	Prevádzkovateľ je povinný pri každej významnej udalosti  
a)	vykonať opatrenia na
1.	 zamedzenie ďalšieho rozvoja významnej udalosti,
2.	 odstránenie jej následkov, 
b)	vyhodnotiť ožiarenie a rádioaktívnu kontamináciu osôb spôsobenú  významnou udalosťou, 
c)	vyšetriť príčiny významnej udalosti, zistiť okolnosti a dôsledky a prijať opatrenia na zamedzenie ich opakovania.

(8)	Prevádzkovateľ je ďalej povinný
a)	zaznamenávať a klasifikovať významné udalosti, 
b)	oznamovať bezodkladne výskyt každej významnej udalosti, ak v písmene d) nie je ustanovené inak,
c)	oznamovať v intervaloch určených v povolení alebo v registrácii radiačné udalosti podľa odseku 2 písm. a),
d)	oznamovať v intervaloch určených v povolení významné udalosti, pri ktorých  boli porušené pravidlá radiačnej ochrany alebo  podmienky prevádzky určené v povolení, ale pri ktorých nedošlo k ožiareniu vyššiemu ako sú limity ožiarenia; v oznámení musí uviesť aj výsledky vyšetrovania príčin a nápravné opatrenia na predchádzanie takýmto udalostiam; uvedené sa nevzťahuje na neplánované lekárske ožiarenie.  

(9)	Za núdzovú situáciu sa považuje udalosť, ktorá si vyžaduje rýchle prijatie ochranných opatrení na zmiernenie závažných nepriaznivých následkov na ľudské zdravie a bezpečnosť, kvalitu života, majetok, životné prostredie alebo na zmiernenie nebezpečenstva, z ktorého by takéto závažné nepriaznivé následky mohli vzniknúť. Núdzová situácia môže vzniknúť
a)	pri činnosti vedúcej k ožiareniu, 
b)	v dôsledku nelegálneho použitia zdroja ionizujúceho žiarenia alebo teroristického činu alebo zlovoľného použitia zdroja ionizujúceho žiarenia, 
c)	v dôsledku radiačnej havárie, ktorá vznikla mimo územia Slovenskej republiky. 

(10)	 Radiačná mimoriadna udalosť je udalosť, ktorá má za následok alebo môže mať za následok prekročenie limitov ožiarenia alebo môže zapríčiniť prekročenie limitov ožiarenia a vyžaduje prijať ochranné opatrenia na zabránenie prekročeniu limitov ožiarenia podľa § 15 ods. 3 a 11 alebo zhoršovaniu situácie z hľadiska zabezpečenia radiačnej ochrany.

  
SIEDMY DIEL
 VYBRANÉ POŽIADAVKY NA PREPRAVU RÁDIOAKTÍVNEHO MATERIÁLU
§ 103	
Podmienky prepravy
(1)	Rádioaktívny materiál sa musí pri preprave dostatočne oddeliť od osôb zúčastnených na preprave a aj od obyvateľov.
(2)	Preprava rádioaktívneho materiálu v cestnej doprave sa môže vykonať len dvojstopovým motorovým vozidlom.
(3)	Dopravca rádioaktívneho materiálu je povinný
a)	preukázateľne oboznámiť osoby, ktoré vykonávajú prepravu s opatreniami na ochranu zdravia pri strate kontroly nad zdrojom žiarenia,
b)	zabezpečiť vybavenie osôb, ktoré vykonávajú prepravu osobnými dozimetrami, ak príkon priestorového dávkového ekvivalentu na mieste, kde sa osoby, ktoré vykonávajú prepravu v dopravnom prostriedku zdržiavajú, prekračuje 0,01 mSv.h-1,
c)	zabezpečiť označenie dopravného prostriedku a vybaviť ho dokladmi podľa osobitných predpisov,21)
d)	plánovať trasu prepravy tak, aby sa trasa prepravy podľa možnosti vyhla husto obývaným oblastiam a mohla sa vykonať v čo najkratšom čase,
e)	zabezpečiť, aby počas prepravy rádioaktívneho materiálu boli vo vozidle len osoby vykonávajúce prepravu,
f)	zabezpečiť, aby zaparkované motorové vozidlo bolo pod nepretržitým dozorom, aby sa zabránilo akémukoľvek konaniu so zlým úmyslom, a aby bolo možné ihneď informovať príslušný regionálny úrad  a Policajný zbor, ak by došlo k jeho odcudzeniu,
g)	bezodkladne oznámiť haváriu dopravného prostriedku príslušnému regionálnemu úradu,
h)	vyhotoviť záznam o priebehu prepravy. 
(4)	Požiadavky odsekov 1 až 3 neplatia pre zásielky materiálov s obsahom prírodných rádionuklidov, ak príkon priestorového dávkového ekvivalentu neprekračuje hodnotu 0,005 mSv.h-1 na ktoromkoľvek mieste vonkajšieho povrchu zásielky.
(5)	Na prepravu rádioaktívneho materiálu sa vzťahujú osobitné predpisy.)
(6)	Na zabezpečenie radiačnej ochrany pri preprave rádioaktívneho materiálu nemôže dávkový príkon za
a)	bežných podmienok prepravy na ktoromkoľvek mieste vonkajšieho povrchu zásielky alebo vonkajšieho obalu presiahnuť hodnotu 2 mSv.h-1, 
b)	podmienok výlučného použitia na ktoromkoľvek mieste vonkajšieho povrchu zásielky alebo vonkajšieho obalu presiahnuť hodnotu 10 mSv.h-1,
c)	bežných podmienok prepravy na ktoromkoľvek mieste povrchu dopravného prostriedku presiahnuť hodnotu 2 mSv.h-1 a vo vzdialenosti 2 m od povrchu dopravného prostriedku hodnotu 0,1 mSv.h-1.
(7)	Pri preprave uzavretých žiaričov medzi členskými štátmi, z členských štátov alebo do členských štátov sa použije štandardný formulár podľa osobitného predpisu.)
(8)	Prepravca musí preukázateľne oboznámiť dopravcu o spôsobe ochrany osôb pri preprave rádioaktívneho materiálu, vypracovať havarijný plán na zabezpečenie ochrany osôb a životného prostredia pri radiačnej mimoriadnej udalosti pri preprave a pre každú prepravu vyhotoviť prepravnú dokumentáciu.
§ 104	
Nefixovaná rádioaktívna kontaminácia na povrchu prepravovanej zásielky
(1)	Nefixovaná rádioaktívna kontaminácia sa určuje ako priemerná hodnota rádioaktívnej kontaminácie z ľubovoľnej plochy veľkosti do 300 cm2.
(2)	Na zabezpečenie radiačnej ochrany sa nefixovaná rádioaktívna kontaminácia na vonkajšom povrchu zásielky musí udržiavať na čo najnižšej v praxi dosiahnuteľnej úrovni a v bežných podmienkach prepravy na ľubovoľnom mieste povrchu zásielky nesmie presiahnuť
a)	 4 Bq.cm-2 pre beta a gama žiariče a alfa žiariče s nízkou toxicitou podľa prílohy č. 5, tabuľky č. 4, 
b)	0,4 Bq.cm-2 pre ostatné alfa žiariče.
(3)	Na zabezpečenie radiačnej ochrany nemôže úroveň nefixovanej rádioaktívnej kontaminácie  na vnútornom a vonkajšom povrchu vonkajšieho obalu, prepravného kontajnera alebo dopravného prostriedku, okrem podmienok podľa odseku 4, presiahnuť hodnoty podľa odseku 2.
(4)	 Úroveň nefixovanej rádioaktívnej kontaminácie na vonkajšom povrchu vonkajšieho obalu, prepravného kontajnera alebo dopravného prostriedku môže výnimočne presiahnuť hodnoty podľa odseku 2 len v podmienkach výlučného použitia. 

§ 105	
Oznamovanie prepravy 
(1)	Dopravca pri preprave zásielok s celkovou aktivitou presahujúcou aktivitu vyňatých zásielok alebo preprave vysokoaktívnych žiaričov najneskôr 24 hodín pred začatím prepravy musí ministerstvu dopravy a výstavby a príslušnému regionálnemu úradu oznámiť   
a)	názov a adresu prepravcu a príjemcu, telefónne číslo, faxové číslo alebo e-mail,
b)	telefónne číslo alebo faxové číslo dopravcu,
c)	dátum, čas, spôsob a trasu prepravy,
d)	druh dopravného prostriedku a pri motorovom vozidle aj evidenčné číslo vozidla,
e)	druh, aktivitu a fyzikálnu formu prepravovaných rádioaktívnych žiaričov a rádioaktívnych látok,
f)	pri tranzitnej preprave dátum a čas každého prechodu štátnej hranice.   
(2)	Pri preprave rádioaktívnych žiaričov a rádioaktívnych látok, ak prepravovaná aktivita prekračuje hodnotu 3 000 A1 alebo 3 000 A2 podľa osobitného predpisu42) alebo 1000 TBq, je potrebné doručiť oznámenie podľa odseku 1 najmenej sedem dní vopred.

ÔSMY DIEL
  EVIDENCIA ZDROJOV IONIZUJÚCEHO ŽIARENIA 
§ 106	
Centrálny register zdrojov 
(1)	Centrálny register zdrojov (§ 11) vedie evidenciu zdrojov ionizujúceho žiarenia, ktorých používanie bolo povolené, registrované alebo oznámené. 
(2)	Centrálny register zdrojov po vyradení zdroja ionizujúceho žiarenia z prevádzky alebo jeho likvidácii uchováva záznamy
a)	10 rokov o zdrojoch ionizujúceho žiarenia, na používanie ktorých bolo potrebné povolenie,
b)	päť rokov o zdrojoch ionizujúceho žiarenia, ktoré sa používali na základe registrácie alebo oznámenia.
§ 107	
Oznamovanie do centrálneho registra zdrojov 
(1)	Okrem zdrojov ionizujúceho žiarenia, ktorých oznámenie sa podľa § 24 nevyžaduje, je držiteľ povolenia na distribúciu, predaj alebo prenájom zdrojov ionizujúceho žiarenia a na dovoz zdrojov ionizujúceho žiarenia z tretích krajín do centrálneho registra zdrojov povinný oznámiť 
a)	dovoz, distribúciu, predaj alebo prenájom zdrojov ionizujúceho žiarenia najneskôr do jedného mesiaca od jeho uskutočnenia,
b)	odovzdanie zdroja ionizujúceho žiarenia inej osobe do jedného mesiaca od jeho odovzdania,
c)	bezodkladne stratu zdroja ionizujúceho žiarenia, jeho krádež alebo zničenie.
(2)	Prevádzkovateľ, ktorý vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu na základe registrácie alebo povolenia, je povinný viesť evidenciu používaných zdrojov ionizujúceho žiarenia a do centrálneho registra zdrojov oznámiť
a)	nadobudnutie zdroja ionizujúceho žiarenia najneskôr do jedného mesiaca od jeho nadobudnutia, 
b)	odovzdanie zdroja ionizujúceho žiarenia inej osobe najneskôr do jedného mesiaca od jeho odovzdania,
c)	zmenu obchodného mena alebo sídla,
d)	ukončenie činnosti so zdrojmi ionizujúceho žiarenia do jedného mesiaca po skončení činnosti,
e)	bezodkladne stratu zdroja ionizujúceho žiarenia, jeho krádež alebo zničenie.
(3)	Prevádzkovateľ, ak nadobudol alebo odovzdal uzavretý žiarič alebo otvorený žiarič, na používanie ktorého je potrebné povolenie, je povinný k oznámeniu o nadobudnutí alebo odovzdaní zdroja ionizujúceho žiarenia do centrálneho registra priložiť kópiu osvedčenia uzavretého žiariča alebo kópiu sprievodného listu otvoreného žiariča.

TRETIA HLAVA
LEKÁRSKE OŽIARENIE A NELEKÁRSKE OŽIARENIE
PRVÝ DIEL
LEKÁRSKE OŽIARENIE
§ 108	
Všeobecné ustanovenia 
(1)	Povinnosti poskytovateľa zdravotnej starostlivosti pri vykonávaní lekárskeho ožiarenia upravuje osobitný predpis.) 
(2)	Biomedicínsky výskum spojený s lekárskym ožiarením a postup pri vykonávaní lekárskeho ožiarenia upravuje osobitný predpis.) 
(3)	 Príslušný regionálny úrad oznámi orgánu, ktorý vydal povolenie na prevádzkovanie zdravotníckeho zariadenia,5) ak 
a)	odbornému zástupcovi poskytovateľa zdravotnej starostlivosti, ktorý je držiteľom povolenia  na vykonávanie lekárskeho ožiarenia alebo držiteľom registrácie na vykonávanie lekárskeho ožiarenia, zanikne odborná spôsobilosť, 
b)	rádiologické pracovisko nespĺňa požiadavky na zabezpečenie radiačnej ochrany. 
§ 109	
Optimalizácia lekárskeho ožiarenia 

(1)	Princíp optimalizácie sa pri vykonávaní lekárskeho ožiarenia okrem lekárskeho ožiarenia pri liečbe uplatňuje udržiavaním výšky dávok na takej nízkej úrovni, ktorá je rozumne dosiahnuteľná, pri získaní požadovaných diagnostických informácií a zohľadnení ekonomických a sociálnych faktorov.

(2)	Úrad môže určiť medzné dávky na optimalizáciu radiačnej ochrany pri vykonávaní určitých rádiologických postupov pri lekárskom ožiarení alebo pri používaní jednotlivých zdrojov ionizujúceho žiarenia.  

(3)	Poskytovateľ zdravotnej starostlivosti pri vykonávaní lekárskeho ožiarenia v klinickej praxi je povinný prešetriť sústavné odchyľovanie od diagnostickej referenčnej úrovne ustanovenej osobitným predpisom) a bezodkladne prijať opatrenia na optimalizáciu radiačnej ochrany; ak zistí významné prekročenie diagnostickej referenčnej úrovne je povinný prešetriť, či nedošlo k neplánovanému lekárskemu ožiareniu a výsledky prešetrenia zaznamenať. 

§ 110	
Optimalizácia lekárskeho ožiarenia pri biomedicínskom výskume  
(1)	Na optimalizáciu lekárskeho ožiarenia účastníka výskumu sa určujú tieto medzné dávky: 
a)	diagnostické referenčné úrovne podľa osobitného predpisu,46)
b)	efektívna dávka 5 mSv za kalendárny rok, alebo
c)	výnimočne na základe povolenia úradu môže byť prekročená efektívna dávka podľa písmena b) za presne určených podmienok vykonania lekárskeho ožiarenia; efektívna dávka nesmie prekročiť 20 mSv za 10 kalendárnych rokov.

(2)	Medzná dávka ožiarenia účastníka výskumu sa vzťahuje na všetky zdroje ionizujúceho žiarenia a na všetky lekárske rádiologické postupy použité pri biomedicínskom výskume.

(3)	Medzné dávky podľa odseku 1 sa môžu prekročiť, ak sa očakáva, že účastník výskumu bude mať z ožiarenia pri biomedicínskom výskume priamy diagnostický prospech alebo liečebný prospech; zodpovedný riešiteľ musí zabezpečiť, aby sa veľkosť ožiarenia účastníka výskumu naplánovala individuálne. 

§ 111	
Optimalizácia lekárskeho ožiarenia sprevádzajúcej osoby 
(1)	Lekárske ožiarenie sprevádzajúcej osoby musí byť optimalizované a nesmie prekročiť medzné dávky podľa odseku 3. 

(2)	Sprevádzajúca osoba musí byť vopred informovaná o rizikách vyplývajúcich z lekárskeho ožiarenia a pri jej vystavení lekárskemu ožiareniu sa musia dodržať požiadavky na zabezpečenie radiačnej ochrany.

(3)	Medzná dávka sprevádzajúcej osoby zo súčtu všetkých vyšetrovacích postupov alebo liečebných postupov za kalendárny rok je efektívna dávka
a)	1 mSv u osôb mladších ako 18 rokov, 
b)	5 mSv u iných osôb mladších ako 60 rokov,
c)	15 mSv u osôb starších ako 60 rokov.

(4)	Prepustenie pacienta zo zdravotníckeho zariadenia po aplikácii rádioaktívnej látky je možné, ak zvyšková aktivita rádionuklidu v tele pacienta nespôsobí väčšie ožiarenie sprevádzajúcej osoby, ako je príslušná medzná dávka podľa odseku 3 a ožiarenie jednotlivca z obyvateľstva, ktorý s ním príde do styku, neprekročí limity ožiarenia obyvateľa podľa § 15 ods. 11.  

(5)	Optimalizácia lekárskeho ožiarenia osoby sprevádzajúcej pacienta po aplikácii rádioaktívnej látky, sa vzhľadom na zvyškovú aktivitu rádioaktívnej látky v jeho tele zabezpečuje pomocou písomných pokynov pre pacienta alebo pre jeho zákonného zástupcu o spôsobe bezpečného správania a o riziku ožiarenia pre sprevádzajúcu osobu a ďalšie osoby, ktoré s pacientom môžu prísť do styku. 

(6)	Pacient s trvale implantovaným uzavretým žiaričom sa môže prepustiť zo zdravotníckeho zariadenia, ak ožiarenie sprevádzajúcej osoby neprekročí medznú dávku podľa odseku 3 a ožiarenie jednotlivca z obyvateľstva, ktorý príde s pacientom do styku neprekročí limity ožiarenia obyvateľa podľa § 15 ods. 11.  

(7)	Ak je sprevádzajúcou osobou žena v reprodukčnom veku je potrebné overiť, či nie je tehotná; ak je tehotná, nesmie pacienta sprevádzať ani ho opatrovať.
Klinický fyzik
§ 112	
(1)	Poskytovateľ zdravotnej starostlivosti na lekárskom rádiologickom pracovisku musí zabezpečiť minimálny počet klinických fyzikov) na zabezpečenie radiačnej ochrany pri lekárskom ožiarení; pri určovaní počtu musí zohľadniť rozsah vykonávania lekárskeho ožiarenia, počet používaných rádiologických prístrojov a pridružených zariadení potrebných na lekárske ožiarenie, počet vyšetrovaných a liečených osôb, počet odborníkov, ktorí vykonávajú lekárske ožiarenie a program zabezpečenia radiačnej ochrany pri lekárskom ožiarení.   
(2)	Pri zdravotných výkonoch v radiačnej onkológii sa musí zabezpečiť priama spolupráca s klinickým fyzikom a pri štandardných liečebných výkonoch v nukleárnej medicíne a pri diagnostických vyšetreniach v nukleárnej medicíne musí byť klinický fyzik na lekárskom rádiologickom pracovisku vždy prítomný. 
(3)	Spolupráca s klinickým fyzikom, okrem priamej spolupráce podľa odseku 2, sa musí zabezpečiť aj pri ďalších diagnostických rádiologických postupoch, pri zabezpečovaní optimalizácie ožiarenia pacientov, pri dozimetrii pacientov a pri výpočte dávok.
(4)	Na pracovisku radiačnej onkológie a na pracovisku nukleárnej medicíny musí byť vždy zamestnaný najmenej jeden klinický fyzik v pracovnoprávnom vzťahu alebo obdobnom pracovnom vzťahu na plný pracovný úväzok na každú pracovnú zmenu; na lekárskom rádiologickom pracovisku, na ktorom sa vykonávajú  diagnostické rádiologické postupy je potrebné mať zabezpečenú spoluprácu s klinickým fyzikom tak, aby bol k dispozícii, ak je to potrebné. 
(5)	Povinnosť poskytovateľa zdravotnej starostlivosti podľa odseku 1, mať k dispozícii dostatočný počet klinických fyzikov na zabezpečenie radiačnej ochrany, sa nevzťahuje na zubných lekárov.
§ 113	
Poskytovateľ zdravotnej starostlivosti pri zabezpečovaní radiačnej ochrany pri vykonávaní lekárskeho ožiarenia alebo vykonávaní nelekárskeho ožiarenia, ktoré sa vykonáva pomocou rádiologických prístrojov na lekárskom rádiologickom pracovisku, môže spolupracovať s klinickým fyzikom alebo, ak je to potrebné,  môže konzultovať zabezpečenie radiačnej ochrany s expertom na radiačnú ochranu (§ 51). 

§ 114	
Program zabezpečenia radiačnej ochrany pri lekárskom ožiarení a vykonávanie skúšok 
(1)	Poskytovateľ zdravotnej starostlivosti zodpovedá za zabezpečenie radiačnej ochrany pri 
a)	diagnostických rádiologických postupoch alebo liečebných rádiologických postupoch,
b)	používaní rádiologických prístrojov a ich príslušenstva, zobrazovacích zariadení a zariadení na spracovanie filmového materiálu, 
c)	vykonávaní skúšok dlhodobej stability a vedenie záznamov o ich výsledkoch.

(2)	Vykonávanie skúšok rádiologických prístrojov je súčasťou systému kvality podľa osobitného predpisu.) 

§ 115	
Požiadavky na rádiologické prístroje
(1)	Rádiologický prístroj sa nesmie používať, ak 
a)	po inštalácii na pracovisko spolu s príslušenstvom neprešiel úspešne preberacou skúškou, 
b)	nesplnil požiadavky pri skúške dlhodobej stability, 
c)	od poslednej úspešnej skúšky dlhodobej stability už uplynul určený časový interval.

(2)	Poskytovateľ zdravotnej starostlivosti je povinný 
a)	udržiavať používané rádiologické prístroje v dobrom technickom stave,
b)	odstrániť bezodkladne nedostatky zistené v technickom stave rádiologických prístrojov,
c)	zabezpečiť 
1.	aby sa v klinickej praxi nepoužívali rádiologické prístroje, ak zistené nedostatky neodstránil,
2.	aby sa uvádzali do prevádzky a používali len také nové rádiologické prístroje, ktoré boli typovo schválené a majú pridelenú značku zhody,) 
3.	pravidelný servis a údržbu používaných rádiologických prístrojov,
d)	viesť záznamy o
1.	údržbe, servise a opravách rádiologických prístrojov,
2.	vykonaných skúškach rádiologických prístrojov.

(3)	Poskytovateľ zdravotnej starostlivosti je povinný zabezpečiť všetky potrebné dozimetrické merania, pravidelné prevádzkové kontroly a skúšky rádiologických prístrojov z hľadiska zabezpečenia radiačnej ochrany, viesť záznamy o výsledkoch meraní a na požiadanie ich predložiť osobám, ktoré vykonávajú štátny dozor; záznamy o vykonaných skúškach, údržbe, servise a opravách jednotlivých rádiologických prístrojov je povinný archivovať počas používania prístrojov a päť rokov po ukončení ich používania. 
 
(4)	Poskytovateľ zdravotnej starostlivosti musí venovať osobitnú pozornosť lekárskym rádiologickým prístrojom určeným na lekárske ožiarenie detí, skríningové vyšetrenia a na lekárske ožiarenie spojené s vysokými dávkami pacientov v radiačnej onkológii, nukleárnej medicíne, intervenčnej rádiológii a počítačovej tomografii.
 
(5)	Rádiologický prístroj určený na diagnostiku v rádiológii, intervenčnú rádiológiu, nukleárnu medicínu alebo radiačnú onkológiu, ktorý nespĺňa požiadavky na prevádzku z hľadiska radiačnej ochrany, sa musí vyradiť z prevádzky.

(6)	Rádiologický prístroj, ktorý sa používa na externú rádioterapiu s nominálnou energiou zväzku presahujúcou 1 MeV sa nemôže používať, ak jeho súčasťou nie je zodpovedajúce dozimetrické vybavenie na sledovanie a kontrolu radiačných parametrov a veľkosti ožiarenia pacienta.

(7)	Na pracovisku radiačnej onkológie, na ktorom sa na externú rádioterapiu používa lineárny urýchľovač alebo ožarovací prístroj s uzavretým žiaričom, musí byť na plánovanie externej rádioterapie k dispozícii röntgenový simulátor. Vhodným röntgenovým prístrojom musí byť vybavené aj pracovisko určené na brachyterapiu. 

(8)	Ožarovací prístroj, súčasťou ktorého je uzavretý žiarič, musí byť vybavený núdzovým bezpečnostným zariadením, ktoré zabezpečí núdzové zasunutie uzavretého žiariča do ožarovacej hlavice alebo ochranného tieniaceho krytu, ak dôjde k havarijnému prerušeniu elektrického napájania a ktoré zabráni jeho opätovnému automatickému vysunutiu do ožarovacej polohy pri obnovení dodávky elektrickej energie.

(9)	Lineárny urýchľovač, rádionuklidový ožarovač a röntgenový prístroj, ak je určený na externú rádioterapiu musí byť vybavený núdzovým záznamovým zariadením, ktoré pri havarijnom prerušení elektrického napájania zaznamená skutočný čas ožarovania a skutočnú veľkosť dávky aplikovanej pacientovi pred prerušením ožarovania. Toto ustanovenie sa nevzťahuje na röntgenové prístroje na kontaktnú liečbu s napätím menším ako 100 kV.

(10)	 Súčasťou lineárneho urýchľovača a  ožarovacieho prístroja na externú rádioterapiu musí byť zariadenie alebo príslušenstvo v ožarovni, ktoré umožňuje presné nastavenie izocentra žiarenia a presnú lokalizáciu cieľového objemu a overenie presnosti ich nastavenia počas liečby. 

(11)	 Je zakázané 
a)	inštalovať na pracovisku radiačnej onkológie nový prístroj na rádioterapiu, ktorého súčasťou nie je zodpovedajúce dozimetrické vybavenie na skúšanie a overovanie vlastností zdroja ionizujúceho žiarenia a uviesť takýto prístroj do prevádzky, 
b)	inštalovať a uviesť do prevádzky na lekárskom rádiologickom pracovisku nový röntgenový prístroj vrátane röntgenového simulátora na plánovanie liečby, ktorý nie je vybavený 
1.	zariadením alebo príslušenstvom na automatickú reguláciu radiačného výkonu,
2.	zariadením, ktoré po ukončení rádiologického vyšetrovacieho postupu informuje odborníka, ktorý vykonáva lekárske ožiarenie o veľkosti dávok pacienta alebo o parametroch ionizujúceho žiarenia vyprodukovaného prístrojom počas rádiologického výkonu, ktoré sú potrebné na určenie dávky pacienta a zaznamenáva tieto parametre do protokolu o vyšetrení,
c)	vykonávať stomatologické röntgenové vyšetrenia pomocou skiaskopických röntgenových prístrojov a počítačových tomografov okrem špeciálnych tomografických prístrojov osobitne určených na vyšetrenie chrupu,
d)	používať
1.	na vyšetrenie pľúc skiaskopické röntgenové prístroje, 
2.	na vyšetrenie detí röntgenové prístroje na počítačovú tomografiu, ak nie sú vybavené osobitným vyšetrovacím protokolom pre deti,
3.	na mamografické vyšetrenia v rámci preventívnych zdravotných programov mamografické röntgenové prístroje bez digitálneho receptoru obrazu s priamou digitalizáciou,
4.	röntgenové prístroje na snímkovanie pľúc zo štítu,
5.	röntgenové prístroje na priamu skiaskopiu,
6.	röntgenové prístroje bez zosilňovača röntgenového obrazu a televízneho reťazca, alebo obdobnej zobrazovacej techniky,
7.	röntgenové prístroje na skiaskopické vyšetrenia bez zariadenia na automatickú reguláciu veľkosti dávkového príkonu,
8.	stacionárne skiagrafické röntgenové prístroje s digitálnym receptorom obrazu bez expozičnej automatiky,
9.	skiagrafické a skiaskopické röntgenové prístroje, ktoré nie sú vybavené zariadením alebo príslušenstvom, ktoré informuje o veľkosti ožiarenia vyšetrovaného pacienta, 
10.	röntgenové prístroje na počítačovú tomografiu bez expozičnej automatiky,
11.	mamografické röntgenové prístroje bez expozičnej automatiky,
e)	po nadobudnutí účinnosti tohto zákona inštalovať na rádiologickom pracovisku diagnostické röntgenové prístroje 
1.	na skiagrafiu bez expozičnej automatiky a zariadenia, ktoré poskytuje informácie o dávke pacienta,
2.	na skiagrafiu s digitálnym receptorom obrazu určené na vyšetrovanie detí, ktoré nie je vybavené osobitným vyšetrovacím protokolom pre deti a neumožňuje snímkovať bez protirozptylovej mriežky, 
3.	na skiaskopiu bez digitálneho receptoru obrazu s priamou digitalizáciou, zariadenia na automatickú reguláciu veľkosti dávkového príkonu, automatického nastavenia veľkosti primárneho zväzku röntgenového žiarenia podľa veľkosti receptoru obrazu, funkcie zachovania posledného obrazu na monitore po ukončení expozície, zvukovej signalizácie po uplynutí piatich minút celkového expozičného času a zariadenia, ktoré poskytuje informácie o dávke pacienta,
4.	na počítačovú tomografiu bez expozičnej automatiky, zobrazovania a zaznamenávania váženého dávkového indexu počítačovej tomografie alebo objemového dávkového indexu počítačovej tomografie a súčinu dávky a dĺžky skenovania a bez automatického systému zaznamenávania uvedených údajov o dávke do protokolu o vyšetrení,
5.	na intervenčné rádiologické postupy bez digitálneho receptoru obrazu s priamou digitalizáciou, zariadenia na automatickú reguláciu veľkosti dávkového príkonu, automatického nastavenia veľkosti primárneho zväzku, zariadenia na zobrazovanie údajov o súčine kermy a plochy v skiaskopickom a skiagrafickom režime, celkovom súčine kermy a plochy, celkovej dopadovej dávke, kumulovanej dávke v referenčnom bode a automatického systému zaznamenávania týchto údajov o dávke do protokolu o vyšetrení,
6.	na mamografické vyšetrenia bez digitálneho receptoru obrazu s priamou digitalizáciou, expozičnej automatiky, zobrazenia kompresnej sily a komprimovanej hrúbky a funkcie automatickej výmeny filtra podľa komprimovanej hrúbky,
7.	na intraorálne a panoramatické snímky zubov bez digitálneho receptora obrazu s priamou digitalizáciou a kolimátora primárneho zväzku, ktorý tvarom a veľkosťou zodpovedá receptoru obrazu.

(12)	 Pojazdné röntgenové prístroje na skiagrafiu sa môžu používať len výnimočne pri imobilných pacientoch, ktorých nie je možné vzhľadom na ich zdravotný stav previezť na stabilné lekárske rádiologické pracovisko.

(13)	 Rádiologické prístroje, ktoré sa používajú na intervenčné rádiologické postupy a počítačovú tomografiu, musia byť vybavené
a)	zariadením alebo príslušenstvom na automatickú reguláciu radiačného výkonu,
b)	zariadením, ktoré priebežne informuje odborníkov, ktorí vykonávajú lekárske ožiarenie  o množstve ionizujúceho žiarenia vyprodukovaného prístrojom počas vykonávania intervenčného rádiologického postupu, 
c)	zariadením alebo funkciou, ktorá zobrazuje po ukončení rádiologického postupu všetky relevantné technické a dozimetrické parametre nevyhnutné na stanovenie dávky pacienta a automaticky zaznamenáva tieto parametre do protokolu o vyšetrení.

§ 116	
Všeobecné požiadavky na rádiologické pracoviská 
(1)	Poskytovateľ zdravotnej starostlivosti je povinný vybaviť rádiologické pracovisko vhodnými osobnými ochrannými pracovnými prostriedkami, prístrojmi a pomôckami na radiačnú ochranu pre
a)	zdravotníckych pracovníkov, ktorí vykonávajú lekárske ožiarenie, 
b)	vyšetrované osoby alebo pacientov,
c)	sprevádzajúce osoby. 
(2)	Osobné ochranné pracovné prostriedky a ochranné pomôcky musia byť k dispozícii v dostatočnom množstve, musia zodpovedať charakteru vykonávaných vyšetrení alebo liečby a spĺňať požiadavky technických predpisov.)
(3)	Pracoviská nukleárnej medicíny na diagnostiku rádioaktívnymi látkami alebo liečbu rádioaktívnymi látkami sa musia postaviť, vybaviť a upraviť tak, aby spĺňali všeobecné požiadavky na prevádzku pracovísk s otvorenými žiaričmi podľa § 81 a 82, na nakladanie s rádioaktívne kontaminovanými predmetmi a rádioaktívnymi odpadmi podľa § 92, 94 a 95, na uvoľňovanie rádioaktívnych látok do životného prostredia podľa § 88 až 91 a na skladovanie rádioaktívnych látok a rádioaktívnych odpadov podľa § 94 a 95 a kritériá podľa prílohy č. 4.  
(4)	Pracoviská s ožarovacími prístrojmi na liečbu sa musí vybaviť potrebnými dozimetrickými prístrojmi a príslušenstvom na overenie vlastností zdroja ionizujúceho žiarenia a technickým vybavením a príslušenstvom na plánovanie liečby.
(5)	Lekárske rádiologické pracoviská sa musia postaviť, vybaviť a upraviť tak, aby  spĺňali kritériá na výstavbu, vybavenie a zabezpečenie radiačnej ochrany podľa všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného podľa § 162 ods. 2 písm. a).
§ 117	
Požiadavky na zabezpečenie radiačnej ochrany pri aplikácii rádioaktívnej látky
(1)	Diagnostická aplikácia alebo liečebná aplikácia rádioaktívnej látky pacientovi sa môže vykonávať len na pracovisku, ktoré spĺňa požiadavky na prevádzku pracoviska s otvoreným žiaričom podľa § 81 a 82.
(2)	Pacient po diagnostickej aplikácii alebo liečebnej aplikácii rádioaktívnej látky sa môže prepustiť zo zdravotníckeho zariadenia, ak nebude prekročená medzná dávka ožiarenia sprevádzajúcej osoby (§ 111 ods. 3). 

§ 118	
Havarijné ožiarenie a neplánované lekárske ožiarenie

(1)	Poskytovateľ zdravotnej starostlivosti je na zníženie pravdepodobnosti vzniku a rozsahu havarijného ožiarenia pacienta alebo neplánovaného lekárskeho ožiarenia pacienta povinný zabezpečiť, aby
a)	sa pacientovi nevykonalo lekárske ožiarenie bez indikácie lekárom,
b)	odborník, ktorý vykonáva lekárske ožiarenie mal na činnosť, ktorú vykonáva požadované vzdelanie, kvalifikáciu, špecializáciu a praktický výcvik vrátane vzdelania v radiačnej ochrane,
c)	sa používali len také rádiologické prístroje, ktoré vyhovujú požiadavkám technických noriem37) a k používaným prístrojom sú dostupné návody na obsluhu a na bežnú údržbu v slovenskom jazyku vrátane pokynov na zabezpečenie radiačnej ochrany, 
d)	používané rádiologické prístroje spĺňali požiadavky uvedené v § 115 ods. 1 a 2,
e)	súčasťou programu zabezpečenia radiačnej ochrany pre radiačnú liečbu bola štúdia rizika možného havarijného ožiarenia pacienta alebo neplánovaného lekárskeho ožiarenia pacienta.

(2)	Poskytovateľ zdravotnej starostlivosti je povinný prijať také opatrenia, aby čo najviac znížil havarijné ožiarenie alebo neplánované lekárske ožiarenie a pravdepodobnosť ich vzniku u osôb vystavenej lekárskemu ožiareniu; opatrenia sa musia zamerať na prevenciu vzniku radiačnej mimoriadnej udalosti, ľudských chýb alebo zlyhaní zdravotníckych pracovníkov alebo technických porúch používaných rádiologických prístrojov.

(3)	Poskytovateľ zdravotnej starostlivosti, ktorý používa generátor ionizujúceho žiarenia a rádioaktívny žiarič na liečbu, je povinný zabezpečiť pravidelnú kalibráciu zdrojov ionizujúceho žiarenia, zariadení na meranie aktivity rádionuklidov aplikovaných pacientom a dozimetrických prístrojov kalibračným strediskom; pri brachyterapii a externej rádioterapii môže používať len schválený typ uzavretého žiariča, ktorý spĺňa požiadavky technických predpisov,37) má skúšku tesnosti a platné osvedčenie uzavretého žiariča.

(4)	Ak odborník, ktorý vykonáva lekárske ožiarenie, zistí nedostatky v technickom stave používaných rádiologických prístrojov alebo nedostatky v zabezpečení radiačnej ochrany pacientov a zamestnancov, je povinný o nich informovať poskytovateľa zdravotnej starostlivosti alebo jeho odborného zástupcu.

(5)	Ak poskytovateľ zdravotnej starostlivosti zistí alebo má dôvod domnievať sa, že došlo k neplánovanému lekárskemu ožiareniu, pri ktorom bol pacient, ktorý sa podrobil lekárskemu ožiareniu, vystavený ionizujúcemu žiareniu v oveľa väčšej miere ako bolo pri jeho indikácii plánované, je povinný bezodkladne udalosť vyšetriť a ak vyšetrovanie preukáže, že došlo k závažnej nadexpozícii pacienta, bezodkladne oznámiť túto udalosť príslušnému regionálnemu úradu a zabezpečiť podrobné preskúmanie okolností ožiarenia pacienta a vyhodnotiť dávku, ktorú dostal.   

(6)	Po zistení neplánovaného lekárskeho ožiarenia a pri jeho klasifikácii sa postupuje podľa všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného podľa § 162 ods. 2 písm. b).

(7)	Poskytovateľ zdravotnej starostlivosti je povinný
a)	vyhotoviť záznam o každom havarijnom ožiarení alebo neplánovanom lekárskom ožiarení pacienta, ktorý obsahuje analýzu udalosti, pri ktorej došlo alebo mohlo dôjsť k havarijnému ožiareniu, so zreteľom na výšku radiačného rizika, ktorú táto udalosť predstavuje a prijať vhodné opatrenia na predchádzanie vzniku ďalšieho havarijného ožiarenia alebo neplánovaného lekárskeho ožiarenia pacienta,
b)	informovať pacienta alebo jeho zákonného zástupcu a indikujúceho lekára) o klinicky závažnom havarijnom ožiarení alebo neplánovanom lekárskom ožiarení a o veľkosti ožiarenia pacienta a výsledkoch analýzy udalosti, pri ktorej došlo k ožiareniu,
c)	bezodkladne oznámiť príslušnému regionálnemu úradu klinicky závažné havarijné ožiarenie alebo neplánované lekárske ožiarenie podľa písmena b), 
d)	predložiť príslušnému regionálnemu úradu do 30 dní výsledky prešetrenia udalosti, pri ktorej došlo ku klinicky závažnému havarijnému ožiareniu alebo neplánovanému lekárskemu ožiareniu a návrh nápravných opatrení ako zabrániť vzniku takýchto udalostí,
e)	informovať o výsledkoch prešetrenia udalosti a návrhoch nápravných opatrení odborníkov, ktorí vykonávajú lekárske ožiarenie.

(8)	Obsah a dobu uchovávania záznamov o neplánovanom lekárskom ožiarení a o prijatých opatreniach a rozsah a termín dokedy musí byť pacient informovaný o neplánovanom lekárskom ožiarení, určuje všeobecne záväzný právny predpis vydaný podľa § 162 ods. 2 písm. c).

(9)	Poskytovateľ zdravotnej starostlivosti je povinný bezodkladne preveriť tieto udalosti:
a)	liečebný výkon aplikovaný nesprávnemu pacientovi alebo do nesprávneho cieľového objemu, 
b)	dávku alebo frakciu dávky aplikovanú pacientovi v rozpore s predpísaným liečebným plánom, 
c)	použitie nesprávnej rádioaktívnej látky alebo nesprávnej aktivity rádioaktívnej látky aplikovanej pacientovi, 
d)	rádiodiagnostické vyšetrenia, pri ktorých sa opakovane prekračujú diagnostické referenčné úrovne pre lekárske ožiarenie,
e)	technické zlyhanie rádiologického prístroja, závažné chyby alebo zlyhanie zdravotníckych pracovníkov a radiačnú nehodu alebo radiačnú haváriu.

(10)	 Poskytovateľ zdravotnej starostlivosti musí na zníženie rizika možného neplánovaného lekárskeho ožiarenia zabezpečiť, ak je to technicky možné, nezávislé meranie dávok aplikovaných pacientovi pri radiačnej liečbe.
§ 119	
Sledovanie dávok obyvateľov z lekárskeho ožiarenia
(1)	Úrad zabezpečí pravidelne, najmenej raz za päť rokov, spracovanie a vyhodnotenie distribúcie individuálnych dávok a kolektívnych dávok obyvateľov z lekárskeho ožiarenia v závislosti od jednotlivých druhov lekárskeho ožiarenia, veku a pohlavia pacienta.  

(2)	Na stanovenie distribúcie dávok obyvateľov z lekárskeho ožiarenia sú zdravotné poisťovne povinné na požiadanie poskytnúť úradu údaje o počte zdravotných výkonov vykázaných poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti pri poskytovaní ktorých boli vykonané rádiologické vyšetrenia; údaje sa odovzdávajú úradu elektronicky v podobe dátového súboru umožňujúceho počítačové spracovanie.

(3)	Na stanovenie distribúcie dávok obyvateľov z lekárskeho ožiarenia je poskytovateľ zdravotnej starostlivosti povinný sledovať a zaznamenávať veľkosť ožiarenia pacientov pri diagnostike a na požiadanie poskytnúť úradu údaje o veľkosti ožiarenia pacientov a o počte zdravotných výkonov, pri poskytovaní ktorých boli vykonané rádiologické vyšetrenia; údaje sa odovzdávajú úradu elektronicky v podobe dátového súboru umožňujúceho počítačové spracovanie v rozsahu a štruktúre podľa všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného podľa § 162 ods. 2 písm. e).

DRUHÝ DIEL  
Ožiarenie osôb na nelekársky účel 
§ 120	
Nelekárske ožiarenie
(1)	Nelekárskym ožiarením je ožiarenie osoby
a)	rádiologickým prístrojom v zdravotníckom zariadení na 
1.	posúdenie zdravotného stavu z dôvodu poistenia alebo odškodnenia,
2.	posúdenie zdravotného stavu na imigračný účel,
3.	hodnotenie fyzického vývoja detí, dospievajúcej mládeže a dospelých z dôvodu ich športovej, tanečnej alebo inej kariéry,
4.	posúdenie veku, alebo
5.	identifikáciu predmetov skrytých v ľudskom tele,
b)	iným zdrojom ionizujúceho žiarenia mimo zdravotníckeho zariadenia z bezpečnostného dôvodu alebo právneho dôvodu na   
1.	identifikáciu predmetov skrytých v ľudskom tele alebo na ňom upevnených, 
2.	odhaľovanie zbraní a nebezpečných predmetov,
3.	odhaľovanie skrytých osôb v rámci kontroly nákladu.
(2)	Nelekárske ožiarenie sa musí vopred odôvodniť vzhľadom na skutočnosť, že osoba vystavená nelekárskemu ožiareniu nemá z ožiarenia priamy zdravotný prospech; odôvodní sa aj ako kategória aj každé  použitie  zdroja ionizujúceho žiarenia na nelekárske ožiarenie.
(3)	Na nelekárske ožiarenie osoby sa nevzťahujú limity ožiarenia obyvateľa podľa § 15 ods. 11.
(4)	Okolnosti, ktoré si vyžadujú nelekárske ožiarenie sa pravidelne preskúmavajú a všeobecné aj konkrétne odôvodnenie nelekárskeho ožiarenia môže podliehať revízii.

§ 121	
Nelekárske ožiarenie vykonávané v zdravotníckom zariadení

(1)	Nelekárske ožiarenie v zdravotníckom zariadení je možné vykonávať len na základe indikácie lekára; ak ide o ožiarenie z dôvodu identifikácie predmetov skrytých v ľudskom tele alebo na ňom upevnených aj na základe odôvodnenej požiadavky orgánov činných v trestnom konaní.
(2)	Nelekárske ožiarenie, pri ktorom sa použije rádiologický prístroj, sa musí vykonať v súlade so štandardnými postupmi na vykonávanie lekárskeho ožiarenia podľa osobitného predpisu.)
(3)	Nelekárske ožiarenie, pri ktorom sa použije rádiologický prístroj sa môže vykonať, ak 
a)	sa vykoná na pracovisku poskytovateľa zdravotnej starostlivosti, ktorý  má povolenie alebo registráciu na vykonávanie lekárskeho ožiarenia, 
b)	sa vykoná podľa požiadaviek radiačnej ochrany na lekárske ožiarenie, ak je možné vzhľadom na osobitný charakter nelekárskeho ožiarenia tieto požiadavky splniť, a
c)	vykoná ho odborník, ktorý vykonáva lekárske ožiarenie a výsledné zobrazenie zhodnotí lekár.
(4)	Pri nelekárskom ožiarení sa musia 
a)	použiť vyšetrovacie postupy, ktoré sú spojené s nízkymi dávkami žiarenia pri zabezpečení požadovanej kvality zobrazenia; používať rádiologické vyšetrovacie postupy, ktoré sú spojené s vysokou dávkou žiarenia je zakázané, 
b)	dodržiavať príslušné diagnostické referenčné úrovne pre lekárske ožiarenie podľa osobitného predpisu.46)
§ 122	
Nelekárske ožiarenie vykonávané mimo zdravotníckeho zariadenia
(1)	Mimoriadnu pozornosť je potrebné venovať odôvodneniu nelekárskeho ožiarenia, ktoré sa vykonáva mimo zdravotníckeho zariadenia, nepoužívajú sa pri ňom rádiologické prístroje ale iné špecifické zdroje ionizujúceho žiarenia, nevykonávajú ho odborníci, ktorí vykonávajú lekárske ožiarenie a výsledné zobrazenie nehodnotí lekár.
(2)	Nelekárske ožiarenie, ktoré sa vykonáva mimo zdravotníckeho zariadenia, je možné vykonať, ak sú splnené tieto podmienky: 
a)	ožiarenie vykonáva fyzická osoba - podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá má povolenie úradu na vykonávanie nelekárskeho ožiarenia podľa § 28 ods. 2 písm. i), 
b)	pri ožiarení osoby nie sú prekročené medzné dávky určené v povolení.
(3)	Fyzická osoba - podnikateľ  alebo právnická osoba podľa odseku 2 písm. a) je pri vykonávaní nelekárskeho ožiarenia povinná 
a)	viesť záznamy o ožiarení osôb,
b)	dodržiavať medzné dávky ožiarenia určené v povolení,
c)	vopred informovať osobu, ktorá má byť vystavená nelekárskemu ožiareniu o riziku ožiarenia a o možnosti použitia iného postupu, ktorým je možné dosiahnuť rovnaký výsledok a ktorý nie je spojený s použitím ionizujúceho žiarenia,  
d)	vyžiadať si súhlas osoby, ktorá má byť vystavená nelekárskemu ožiareniu.
(4)	Ak osoba s nelekárskym ožiarením nesúhlasí, nemôže sa vykonať, ak v odseku 5 nie je ustanovené inak.
(5)	Súhlas osoby nie je potrebný ak ide o nelekárske ožiarenie, ktoré vykonávajú z bezpečnostných dôvodov príslušníci Policajného zboru, Vojenskej polície, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky alebo Slovenskej informačnej služby.    
(6)	Ustanovenia odsekov 3 a 4 sa nevzťahujú na odhaľovanie skrytých osôb pri kontrole nákladu.     
(7)	Medzné dávky na nelekárske ožiarenie, pri ktorom sa nepoužívajú lekárske rádiologické prístroje, určí úrad v povolení na vykonávanie nelekárskeho ožiarenia.
ŠIESTA ČASŤ    
OŽIARENIE Z PRÍRODNÝCH ZDROJOV ŽIARENIA
PRVÁ HLAVA 
   OŽIARENIE Z PRÍRODNÝCH ZDROJOV ŽIARENIA PRI PRÁCI 
PRVÝ DIEL
§ 123	
Typ pracoviska
(1)	Pracovisko s  možným zvýšeným ožiarením prírodným ionizujúcim žiarením je 
a)	paluba lietadla pri lete vo výške nad osem km,
b)	pracovisko, na ktorom sa vykonávajú tieto činnosti:
1.	nakladanie s pevnými produktmi spaľovania uhlia v zariadeniach s tepelným výkonom nad 5 MW, 
2.	výroba stavebných materiálov z produktov spaľovania uhlia,
3.	ťažba, transport produktovodmi a spracovanie ropy a plynu,
4.	ťažba, spracovanie a výroba surovín s obsahom fosforu,
5.	ťažba uhlia,
6.	ťažba rúd,
7.	ťažba, spracovanie a výroba surovín s obsahom nióbu, tantálu a zirkónu,
8.	výroba pigmentov s obsahom titánu,
9.	spracovanie surovín obsahujúcich vzácne zeminy,
10.	metalurgická výroba kovov,
11.	výroba, spracovanie a použitie materiálov s obsahom tória a uránu,
12.	využívanie geotermálnej energie,
13.	výroba cementu, údržba kameninových pecí,
14.	nakladanie s pevnými produktmi pri výrobe železa,
15.	nakladanie s  produktmi pri tavení cínu, olova a medi,
16.	nakladanie s vodárenskými kalmi z úpravy vody z podzemných zdrojov,
17.	nakladanie s filtrami na pracoviskách podľa prvého až trinásteho bodu a pri filtrácii podzemnej vody, 
18.	nakladanie s rádioaktívnymi materiálmi vyskytujúcimi sa v prírode, pri ktorých sa preukázalo, že obsah prírodných rádionuklidov prevyšuje uvoľňovacie úrovne alebo zvyšuje príkon dávkového ekvivalentu o viac ako 0,5 µSv/h,
c)	pracovisko, na ktorom je možné zvýšené ožiarenie prírodným ionizujúcim žiarením a nie je uvedené v písmene b) posúdi úrad.
(2)	Pracoviskom s možným zvýšeným ožiarením z radónu je 
a)	pracovisko v podzemí,
b)	pracovisko situované na území, kde v budovách s obytnými priestormi alebo pobytovými priestormi priemerná objemová aktivita radónu za kalendárny rok s vyššou pravdepodobnosťou prekračuje referenčnú úroveň uvedenú v odseku 3 (ďalej len „územie so zvýšeným výskytom radónu“), ktoré má steny a je umiestnené v podzemnom podlaží budovy alebo prvom nadzemnom podlaží budovy, okrem pracoviska v prvom nadzemnom podlaží budovy,
1.	ktoré od povrchu zeme oddeľuje vrstva voľne prúdiaceho vzduchu, 
2.	postavenej po 26. júni 1992, podpivničenej v celom pôdoryse pracoviska a zabezpečenej proti prenikaniu vzduchu z podzemného podlažia,
c)	pracovisko, na ktorom sa čerpaním, zhromažďovaním alebo iným spôsobom nakladá s vodou z podzemných zdrojov. 
(3)	Zaraďovanie pracoviska umiestneného v podzemnom podlaží alebo prvom nadzemnom podlaží budov medzi pracoviská s možným zvýšením ožiarenia pracovníkov radónom sa vykonáva podľa kritérií uvedených vo všeobecne záväznom právnom predpise vydanom podľa § 162 ods. 4 písm. a)
(4)	Referenčná úroveň pre objemovú aktivitu radónu na pracovisku je 300 Bq/m3 za kalendárny rok.
§ 124	
Prevádzka pracoviska s  možným zvýšeným ožiarením 
prírodným ionizujúcim žiarením 

(1)	Fyzická osoba - podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá prevádzkuje pracovisko s možným zvýšeným ožiarením prírodným ionizujúcim žiarením podľa § 123 ods.1 písm. b) je povinná
a)	zabezpečiť 
1.	meranie na stanovenie efektívnej dávky pracovníka za kalendárny rok počas pobytu pracovníka na pracovisku,      
2.	evidenciu výsledkov merania a stanovenia podľa prvého bodu,
3.	optimalizáciu radiačnej ochrany, ak je prekročená medzná dávka 6 mSv za kalendárny rok počas pobytu pracovníka na pracovisku, 
b)	informovať preukázateľne pracovníka o 
1.	možnom zvýšení ožiarenia prírodným ionizujúcim žiarením, 
2.	výsledkoch merania a stanovenia podľa písmena a) prvého bodu, 
3.	výsledkoch optimalizácie podľa písmena a) tretieho bodu,
c)	predkladať príslušnému regionálnemu úradu za kalendárny rok najneskôr do konca marca nasledujúceho kalendárneho roka údaje o
1.	pracovisku, 
2.	výsledkoch merania a stanovenia podľa písmena a) prvého bodu,
3.	výsledkoch optimalizácie podľa písmena a) tretieho bodu.

(2)	Optimalizácia radiačnej ochrany na pracovisku sa vykonáva pomocou metód uvedených vo všeobecne záväznom právnom predpise vydanom podľa § 162 ods. 4 písm. b).

(3)	Ak prevádzka pracoviska podľa odseku 1 môže viesť k výskytu prírodných rádionuklidov vo vode a ovplyvniť kvalitu dodávok pitnej vody alebo ak môže ovplyvniť akékoľvek iné cesty ožiarenia, musí sa oznámiť regionálnemu úradu.

DRUHÝ DIEL 
PLÁNOVANÁ SITUÁCIA OŽIARENIA
§ 125	
Prevádzka pracoviska so zvýšeným ožiarením prírodným ionizujúcim žiarením
(1)	Ak na pracovisku podľa § 123 ods. 1 písm. b) po vykonaní optimalizácie podľa ods. 2 písm. a) tretieho bodu môže efektívna dávka pracovníka za kalendárny rok prekročiť 6 mSv, pracovisko sa považuje za pracovisko so zvýšeným ožiarením prírodným ionizujúcim žiarením.
(2)	Fyzická osoba - podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá prevádzkuje pracovisko podľa odseku 1, je povinná
a)	zabezpečiť 
1.	meranie na stanovenie efektívnej dávky pracovníka za kalendárny rok počas pobytu pracovníka na pracovisku,
2.	evidenciu výsledkov merania a stanovenia podľa prvého bodu,
3.	optimalizáciu radiačnej ochrany podľa všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného podľa § 162 ods. 4 písm. b),
b)	oznamovať príslušnému regionálnemu úradu informácie o pracovisku, 
c)	zabezpečiť preukázateľne každoročné oboznámenie pracovníka s 
1.	 údajmi o zvýšení ožiarenia prírodným ionizujúcim žiarením, 
2.	 výsledkami merania a stanovenia podľa písmena a) prvého bodu,
3.	 výsledkami optimalizácie podľa písmena a) tretieho bodu,
d)	zabezpečiť preukázateľné a bezodkladné informovanie pracovníka a príslušný regionálny úrad o údajoch podľa písmena a) prvého a tretieho bodu, ak  efektívna dávka pracovníka za kalendárny rok prekročí 6 mSv,
e)	predkladať príslušnému regionálnemu úradu za kalendárny rok údaje podľa písmena a) prvého a tretieho bodu a písmena b) najneskôr do konca marca nasledujúceho kalendárneho roka,
f)	vymedziť a označiť pracovisko alebo jeho časť, kde môže dôjsť k prekročeniu efektívnej dávky pracovníka 6 mSv za kalendárny rok počas pobytu pracovníka na pracovisku,
g)	zabezpečiť pracovisko proti vstupu nepovolanej osoby,
h)	zaradiť pracovníka na pracovisku ako pracovníka kategórie A,
i)	zabezpečiť pracovníkovi podľa písmena h) zdravotný dohľad,
j)	vypracovať pokyny na bezpečné vykonávanie činnosti z hľadiska radiačnej ochrany a zahrnúť ich do prevádzkového poriadku pracoviska.
TRETÍ DIEL
EXISTUJÚCA SITUÁCIA OŽIARENIA
§ 126	
Ochrana leteckého personálu
(1)	Fyzická osoba - podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá prevádzkuje pracovisko podľa § 123 ods. 1 písm. a), na ktorom môže efektívna dávka člena posádky lietadla za rok prekročiť 1 mSv je povinná               
a)	zabezpečiť 
1.	stanovenie efektívnej dávky pracovníka za kalendárny rok pomocou merania alebo validovaného softvéru,
2.	evidenciu stanovenia podľa prvého bodu,
3.	optimalizáciu radiačnej ochrany úpravou rozpisu služieb člena posádky lietadla na zníženie ožiarenia tak, aby efektívna dávka člena posádky lietadla za rok neprekročila 5 mSv,
b)	zabezpečiť preukázateľné informovanie pracovníka o možnom zvýšení ožiarenia  prírodným ionizujúcim žiarením, o výsledkoch stanovenia podľa písmena a) prvého bodu a o výsledkoch optimalizácie podľa písmena a) tretieho bodu,
c)	predkladať príslušnému orgánu radiačnej ochrany, ktorý je uvedený v § 4 ods. 1 písm. d) za kalendárny rok najneskôr do konca marca nasledujúceho kalendárneho roka informácie o
1.	pracovisku, 
2.	výsledkoch stanovenia a merania podľa písmena a) prvého bodu,
3.	výsledkoch optimalizácie podľa písmena a) tretieho bodu,
d)	zabezpečiť úpravu pracovných podmienok tehotnej pracovníčky podľa § 19 ods. 2.
§ 127	
Vykonávanie činnosti na pracovisku s  možným zvýšeným ožiarením z radónu
(1)	Fyzická osoba - podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá prevádzkuje pracovisko v podzemí alebo pracovisko, na ktorom sa čerpaním, zhromažďovaním alebo iným spôsobom nakladá s vodou z podzemných zdrojov je povinná  
a)	zabezpečiť 
1.	meranie na stanovenie efektívnej dávky pracovníka za kalendárny rok počas pobytu pracovníka na pracovisku, ak doba pobytu pracovníka na pracovisku prekročí 100 hodín za kalendárny rok, 
2.	evidenciu výsledkov merania a stanovenia podľa prvého bodu,
3.	optimalizáciu radiačnej ochrany, ak efektívna dávka pracovníka za kalendárny rok počas pobytu na pracovisku prekročí 6 mSv, 
b)	oznamovať príslušnému regionálnemu úradu informácie o pracovisku,
c)	zabezpečiť preukázateľné informovanie pracovníka o 
1.	možnom zvýšení ožiarenia z radónu, 
2.	výsledkoch merania a stanovenia podľa písmena a) prvého bodu,
3.	výsledkoch optimalizácie podľa písmena a) tretieho bodu,
d)	predkladať príslušnému regionálnemu úradu informácie za kalendárny rok podľa písmena a) prvého a tretieho bodu a písmena b) najneskôr do konca marca nasledujúceho kalendárneho roka.
(2)	Fyzická osoba - podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá prevádzkuje pracovisko na území so zvýšeným výskytom radónu je povinná splniť povinnosti podľa odseku 1. 
(3)	Optimalizácia radiačnej ochrany vo vnútornom ovzduší pracoviska sa vykonáva pomocou metód uvedených vo všeobecne záväznom právnom predpise vydanom podľa § 162 ods. 4 písm. b).
(4)	Metódy merania objemovej aktivity radónu a objemovej aktivity dcérskych produktov radónu vo vnútornom ovzduší budov na stanovenie efektívnej dávky pracovníka musia splniť kritériá uvedené vo všeobecne záväznom právnom predpise vydanom podľa § 162 ods. 4 písm. c).
(5)	Ak je v jednej budove viac ako jedno pracovisko podľa odseku 2, povinnosti podľa odseku 1 sa vzťahujú na vlastníka budovy.)
§ 128	
Vykonávanie činnosti na pracovisku so  zvýšeným ožiarením z radónu
(1)	Ak na pracovisku podľa § 123 ods. 2 po vykonaní optimalizácie podľa § 127 ods. 1 písm. a) tretieho bodu môže efektívna dávka pracovníka prekročiť 6 mSv za kalendárny rok, pracovisko sa považuje za pracovisko so zvýšeným ožiarením z radónu.
(2)	Pracovisko podľa odseku 1 sa posudzuje ako plánovaná situácia ožiarenia a prevádzkovateľ je povinný  plniť  povinnosti podľa § 125. 
§ 129	
Projektovanie a výstavba pracoviska
(1)	Každý, kto projektuje pracovisko, stavia pracovisko, projektuje stavebné úpravy alebo vykonáva stavebné úpravy pracoviska podľa § 123 ods. 2 písm. b), je povinný vykonať také opatrenia, aby počas pobytu pracovníka na pracovisku objemová aktivita radónu vo vnútornom ovzduší pracoviska v priemere za kalendárny rok neprekračovala referenčnú úroveň (§ 123 ods. 3).
(2)	Každý, kto žiada o povolenie zmeny v užívaní stavby, ktorá nie je pracoviskom na pracovisko podľa § 123 ods. 2 písm. b), je povinný vykonať také opatrenia, aby objemová aktivita radónu v priemere za kalendárny rok vo vnútornom ovzduší pracoviska neprekračovala referenčnú úroveň (§ 123 ods. 3).
(3)	Ak je v jednej budove viac ako jedno pracovisko podľa § 123 ods. 2 písm. b), povinnosti podľa odseku 1 a 2 sa vzťahujú na vlastníka budovy.53)     

DRUHÁ HLAVA
RADIAČNÁ OCHRANA OBYVATEĽOV PRED OŽIARENÍM PRÍRODNÝM IONIZUJÚCIM ŽIARENÍM  
PRVÝ DIEL
 PREVENCIA PRENIKANIA RADÓNU DO POBYTOVÝCH PRIESTOROV
§ 130	
Budova s možným zvýšeným výskytom radónu
(1) Za budovu s možným zvýšeným výskytom radónu sa považuje
a)	bytová budova,7) ktorá má podzemné podlažie alebo prvé nadzemné podlažie určené na bývanie osôb,
b)	bytová budova podľa písmena a), ktorá je postavená na predaj alebo prenájom obytných priestorov (ďalej len „bytová budova určená na predaj alebo prenájom“),
c)	nebytová budova,8) ktorá má podzemné podlažie alebo prvé nadzemné podlažie určené na poskytovanie služieb s pobytom osôb viac ako 100 hodín za kalendárny rok (ďalej len „nebytová budova určená na poskytovanie služieb“). 

(2)	Referenčná úroveň pre objemovú aktivitu radónu v pobytových priestoroch je 300 Bq/m3 za kalendárny rok.
§ 131	
Projektovanie a výstavba bytových budov s možným zvýšeným výskytom radónu
(1)	Každý, kto projektuje alebo stavia bytovú budovu,7) ktorá má podzemné podlažie alebo prvé nadzemné podlažie určené na bývanie osôb, projektuje stavebné úpravy takejto budovy alebo vykonáva stavebné úpravy takejto budovy, je povinný vykonať opatrenia, aby objemová aktivita radónu vo vnútornom ovzduší budovy počas pobytu osôb neprekračovala referenčnú úroveň podľa § 130 ods. 2 v priemere za kalendárny rok, ak takáto budova je situovaná alebo bude situovaná na území so zvýšeným výskytom radónu.
(2)	Každý, kto žiada o povolenie zmeny v užívaní stavby nebytovej budovy8) na bytovú budovu7) je povinný postupovať podľa odseku 1; to sa nevzťahuje na bytovú budovu, v ktorej prvé nadzemné podlažie od povrchu zeme oddeľuje vrstva voľne prúdiaceho vzduchu alebo nebytovej budovy postavenej po 26. júni 1992, podpivničenej v celom pôdoryse a zabezpečenej proti prenikaniu vzduchu z podzemného podlažia.
§ 132	
Projektovanie a výstavba bytových budov na predaj a prenájom, projektovanie a výstavba nebytových budov na poskytovanie služieb
(1)	Každý kto projektuje alebo stavia bytovú budovu určenú na predaj alebo prenájom alebo nebytovú budovu určenú na poskytovanie služieb (§ 130 ods. 1 písm. b) a c)), je povinný vykonať také opatrenia, aby objemová aktivita radónu vo vnútornom ovzduší budovy počas pobytu osôb v priemere za kalendárny rok neprekračovala referenčnú úroveň podľa § 130 ods. 2.
(2)	Každý kto projektuje stavebné úpravy alebo vykonáva stavebné úpravy budov podľa  odseku 1  je povinný vykonať také opatrenia, aby objemová aktivita radónu vo vnútornom ovzduší budov počas pobytu osôb v priemere za kalendárny rok neprekračovala referenčnú úroveň podľa § 130 ods. 2.
DRUHÝ DIEL 
OCHRANA PRED PRÍRODNÝM IONIZUJÚCIM ŽIARENÍM V POBYTOVÝCH PRIESTOROCH 
§ 133	
Ožiarenie radónom v pobytových priestoroch
(1)	Vlastník budovy,53) ktorá má podzemné podlažie alebo prvé nadzemné podlažie určené na bývanie osôb, ktorá je situovaná na území so zvýšeným výskytom radónu, je povinný vykonať také opatrenia, aby objemová aktivita radónu vo vnútornom ovzduší budovy počas pobytu osôb v priemere za kalendárny rok neprekračovala referenčnú úroveň podľa § 130 ods. 2.
(2)	Fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá poskytuje službu podľa § 25 ods. 2 písm. d) je povinná informovať vlastníka budovy o zvýšenom riziku prenikania radónu do budovy, ak zistí prekročenie referenčnej úrovne objemovej aktivity radónu podľa § 130 ods. 2. 
(3)	Vlastník bytovej budovy určenej na predaj alebo prenájom alebo nebytovej budovy určenej na poskytovanie služieb [§ 130 ods. 1 písm. b) a c)] je povinný prijať vhodné opatrenia tak, aby počas pobytu osôb objemová aktivita radónu vo vnútornom ovzduší budovy neprekračovala referenčnú úroveň v priemere za kalendárny rok podľa § 130 ods. 2. 
(4)	Vlastník budovy, ktorá slúži predškolskému zariadeniu alebo školskému zariadeniu, na poskytovanie sociálnych služieb alebo poskytovanie zdravotnej starostlivosti alebo na iné komerčné účely pri dlhodobom pobyte osôb, je povinný zabezpečiť merania objemovej aktivity radónu vo vnútornom ovzduší budovy.
(5)	Vlastník budovy, v ktorej bolo zistené prekročenie referenčnej úrovne objemovej aktivity radónu podľa § 130 ods. 2,  je povinný vykonať vhodné opatrenia tak, aby počas pobytu osôb objemová aktivita radónu vo vnútornom ovzduší budovy neprekračovala referenčnú úroveň v priemere za kalendárny rok.
§ 134	
Externé ožiarenie žiarením gama v pobytových priestoroch
     Vlastník budovy,53) ktorá bola postavená pred 26. júnom 1992, je povinný prijať vhodné opatrenia, aby počas pobytu osôb v budove nebola pre reprezentatívnu osobu v priemere za kalendárny rok prekročená referenčná úroveň efektívnej dávky z vonkajšieho ožiarenia žiarením gama emitovaným zo stavebných materiálov 1 mSv.    
§ 135	
Národný akčný radónový plán
(1)	Národný akčný radónový plán sa zameriava na
a)	znižovanie rizika vzniku rakoviny pľúc v dôsledku dlhodobej expozície radónu v pobytových priestoroch,
b)	identifikáciu rizikových radónových území, 
c)	usmerňovanie existujúceho ožiarenia z inhalácie a ingescie radónu a jeho dcérskych produktov vrátane preventívnych a ozdravných opatrení v súvislosti s ožiarením radónom z pôdy, stavebných materiálov alebo vody, v pobytových priestoroch a na pracoviskách, 
d)	zvýšenie informovanosti o riziku podľa písmena a),
e)	vykonanie radónového prieskumu v rodinných domoch, bytových domoch, predškolských zariadeniach, školských zariadeniach, budovách slúžiacich zariadeniam sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately, zariadeniach na poskytovanie sociálnych služieb alebo na poskytovanie zdravotnej starostlivosti.
(2)	V národnom akčnom radónovom pláne sa musia zohľadniť stratégie podľa prílohy č. 11. 
(3)	Ministerstvo životného prostredia sa v rámci národného akčného radónového plánu podieľa na informovaní a vzdelávaní verejnosti v oblasti ochrany pred ožiarením z radónu a na projektoch zameraných na vymedzenie oblastí so zvýšenou pravdepodobnosťou výskytu radónu vo vnútornom ovzduší budov.
(4)	Ministerstvo školstva v rámci národného akčného radónového plánu sa podieľa na informovaní a vzdelávaní verejnosti a odborníkov v oblasti ochrany pred ožiarením z radónu a na vývoji metód a technológií na znižovanie tohto ožiarenia.
(5)	Úrad v spolupráci s ministerstvom zdravotníctva, ministerstvom dopravy a výstavby, ministerstvom životného prostredia a ministerstvom školstva navrhuje aktualizáciu národného akčného radónového plánu raz za päť rokov.
TRETÍ DIEL 
  PITNÁ VODA,  PRÍRODNÁ MINERÁLNA VODA, PRAMENITÁ VODA A STAVEBNÝ MATERIÁL
§ 136	
Pitná voda
(1)	Dodávateľ pitnej vody) v oblasti radiačnej ochrany je povinný
a)	zabezpečiť stanovenie rádiologických ukazovateľov kvality pitnej vody podľa všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného podľa § 162 ods. 5 písm. a), 
b)	oznámiť bezodkladne príslušnému regionálnemu úradu prekročenie indikačnej hodnoty rádiologického ukazovateľa kvality pitnej vody alebo medznej hodnoty rádiologického ukazovateľa kvality pitnej vody,
c)	vykonať do šiestich mesiacov opakovaný odber vzorky pitnej vody, ak sa pri kontrole rádiologických ukazovateľov kvality pitnej vody zistilo prekročenie indikačnej hodnoty,
d)	zabezpečiť optimalizáciu radiačnej ochrany podľa všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného podľa § 162 ods. 5 písm. b), ak pitná voda obsahuje viac rádionuklidov a súčet podielov objemových aktivít jednotlivých rádionuklidov a ich medzných hodnôt je väčší ako jeden alebo sú prekročené indikačné hodnoty rádiologických ukazovateľov kvality pitnej vody, 
e)	bezodkladne informovať príslušný regionálny úrad a dotknutých obyvateľov o výsledkoch optimalizácie podľa písm. d),
f)	predložiť elektronicky výsledky stanovení podľa písmena a) za kalendárny rok úradu a príslušnému regionálnemu úradu do konca marca nasledujúceho kalendárneho roka.

(2)	Dodávateľ pitnej vody môže požiadať príslušný regionálny úrad o výnimku na
a)	zníženie rozsahu kontroly rádiologických ukazovateľov kvality pitnej vody alebo početnosti kontroly rádiologických ukazovateľov kvality pitnej vody,
b)	používanie pitnej vody, ktorá prekračuje indikačnú dávku kvality pitnej vody alebo medzné hodnoty rádiologických ukazovateľov kvality pitnej vody.

(3)	Žiadosť o výnimku podľa odseku 2 písm. a) obsahuje 
a)	názov, sídlo žiadateľa a identifikačné číslo, ak ide o právnickú osobu; meno, priezvisko, obchodné meno, miesto podnikania a identifikačné číslo, ak bolo pridelené, ak ide o fyzickú osobu-podnikateľa,    
b)	návrh rozsahu kontroly rádiologických ukazovateľov pitnej vody alebo návrh početnosti kontroly rádiologických ukazovateľov pitnej vody a jeho odôvodnenie,
c)	výsledky najmenej štyroch stanovení celkovej objemovej aktivity alfa, celkovej objemovej aktivity beta, objemovej aktivity 222Rn alebo ďalších rádionuklidov v priebehu troch po sebe nasledujúcich rokov pred podaním žiadosti tak, aby najmenej štyri odbery vzoriek pitnej vody boli vykonané s odstupom najmenej troch mesiacov a jednotlivé odbery vzorky pitnej vody boli vykonané  v inom ročnom období.

(4)	Žiadosť o výnimku podľa odseku 2 písm. b) obsahuje
a)	názov, sídlo žiadateľa a identifikačné číslo, ak ide o právnickú osobu; meno, priezvisko, obchodné meno, miesto podnikania a identifikačné číslo, ak bolo pridelené, ak ide o fyzickú osobu-podnikateľa, 
b)	návrh rozsahu výnimky na používanie pitnej vody, obdobie, na ktoré sa výnimka žiada a odôvodnenie návrhu,
c)	vyhodnotenie zásobovania pitnou vodou v oblasti, ktorej sa výnimka týka a ktoré preukazuje, že dodávanie pitnej vody nemožno zabezpečiť iným spôsobom,
d)	laboratórne analýzy pitnej vody, ktoré poskytnú štatisticky preukázateľné výsledky rádiologických ukazovateľov kvality pitnej vody,
e)	množstvo dodávanej pitnej vody za deň,
f)	hodnotenie zdravotného rizika, ktoré  vyplýva z prekročenia rádiologického ukazovateľa kvality pitnej vody pre zásobovaných obyvateľov vrátane odporúčaní  na ochranu zdravia obyvateľov, pre ktorých by výnimka mohla predstavovať riziko ohrozenia zdravia, ktoré vykonal expertom na radiačnú ochranu v príslušnej oblasti, 
g)	návrh programu monitorovania
h)	návrh nápravných opatrení,
i)	spôsob informovania obyvateľov; informácie pre obyvateľov musia obsahovať postup na ochranu zdravia.

(5)	Rozhodnutie o výnimke na zníženie rozsahu kontroly rádiologických ukazovateľov kvality pitnej vody alebo početnosti kontroly rádiologických ukazovateľov kvality pitnej vody podľa odseku 2 písm. a) obsahuje
a)	rozsah kontroly rádiologických ukazovateľov kvality pitnej vody alebo početnosť kontroly rádiologických ukazovateľov kvality pitnej  vody,
b)	odôvodnenie výnimky.

(6)	Rozhodnutie o výnimke na používanie pitnej vody podľa odseku 2 písm. b) obsahuje
a)	odôvodnenie výnimky, 
b)	rádiologický ukazovateľ kvality pitnej vody, ktorého sa výnimka týka, najvyššiu povolenú hodnotu tohto rádiologického ukazovateľa a obdobie platnosti výnimky,
c)	oblasť zásobovania a počet obyvateľov, ktorých sa výnimka týka, množstvo dodávanej pitnej vody za deň a informáciu, či sa výnimka týka aj potravinárskych podnikov,
d)	výsledky kontroly kvality pitnej vody za predchádzajúce obdobie,
e)	vhodný program monitorovania, podľa potreby s vyššou početnosťou monitorovacích činností,
f)	plán nevyhnutných nápravných opatrení vrátane harmonogramu prác, odhadu nákladov a zabezpečenia revízie.

(7)	Výnimku na používanie pitnej vody podľa odseku 2 písm. b) môže príslušný regionálny úrad povoliť najviac na tri roky, ak zásobovanie pitnou vodou nemožno zabezpečiť inak a nebude ohrozené zdravie obyvateľov. Pred uplynutím platnosti výnimky sa vykoná kontrola na preukázanie zlepšenia kvality pitnej vody.

(8)	Pri kontrole kvality pitnej vody sa uplatňujú kritériá podľa všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného podľa § 162 ods. 5 písm. c).

(9)	Fyzická osoba - podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá vykonáva odber a stanovenia rádiologických ukazovateľov kvality pitnej vody, musí byť akreditovaná.)

§ 137	
Prírodná minerálna voda, pramenitá voda
(1)	Fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá vyrába alebo dodáva prírodnú minerálnu vodu alebo pramenitú vodu alebo dováža prírodnú minerálnu vodu alebo pramenitú vodu z tretích krajín, je v oblasti radiačnej ochrany povinná
a)	zabezpečiť stanovenie rádiologických ukazovateľov kvality prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody podľa všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného podľa § 162 ods. 5 písm. a),
b)	viesť evidenciu výsledkov stanovení podľa písmena a) a uchovávať ju najmenej päť rokov od skončenia výroby, dodávky alebo uskutočnenia dovozu,
c)	bezodkladne oznámiť úradu a príslušnému regionálnemu úradu prekročenie indikačnej hodnoty rádiologického  ukazovateľa kvality prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody alebo medznej hodnoty rádiologického ukazovateľa kvality prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody,
d)	vykonať do šiestich mesiacov opakovaný odber prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody, ak sa pri kontrole rádiologických ukazovateľov kvality prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody zistilo prekročenie indikačnej hodnoty rádiologického ukazovateľa kvality prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody alebo medznej hodnoty rádiologického ukazovateľa kvality prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody,
e)	zabezpečiť optimalizáciu radiačnej ochrany podľa všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného podľa § 162 ods. 5 písm. b), ak je prekročená indikačná hodnota rádiologického ukazovateľa kvality prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody alebo ak prírodná minerálna voda alebo pramenitá voda obsahuje viac rádionuklidov a súčet podielov objemových aktivít jednotlivých rádionuklidov a ich medzných hodnôt je väčší ako jeden, 
f)	o výsledkoch optimalizácie podľa písmena e) bezodkladne informovať  úrad a príslušný regionálny úrad,
g)	predkladať elektronicky výsledky stanovení podľa písmena a) za kalendárny rok úradu a príslušnému regionálnemu úradu do konca marca nasledujúceho kalendárneho roka.

(2)	Požiadavky podľa odseku 1 sa nevzťahujú na prírodnú minerálnu vodu alebo pramenitú vodu, ktorá bola vyrobená a uvedená na trh v inom členskom štáte alebo bola uvedená na trh v súlade s právom niektorého zo štátov Európskeho združenia voľného obchodu a Turecka.

(3)	Fyzická osoba – podnikateľ alebo  právnická osoba môže požiadať úrad o výnimku na zníženie rozsahu kontroly rádiologických ukazovateľov kvality prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody alebo početnosti kontroly rádiologických ukazovateľov kvality prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody. 

(4)	Žiadosť o výnimku podľa odseku 3 obsahuje 
a)	názov, sídlo žiadateľa a identifikačné číslo, ak ide o právnickú osobu, alebo meno, priezvisko, obchodné meno, miesto podnikania a identifikačné číslo, ak bolo pridelené, ak ide o fyzickú osobu-podnikateľa, 
b)	návrh rozsahu kontroly rádiologických ukazovateľov kvality prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody alebo návrh početnosti kontroly rádiologických ukazovateľov kvality prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody a jeho odôvodnenie,
c)	výsledky najmenej štyroch stanovení celkovej objemovej aktivity alfa, celkovej objemovej aktivity beta, rádionuklidov v priebehu troch po sebe nasledujúcich rokov pred podaním žiadosti tak, aby najmenej štyri odbery vzoriek vody boli vykonané s odstupom najmenej troch mesiacov a jednotlivé odbery vzorky vody boli vykonané  v inom ročnom období,
d)	množstvo prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody dodávanej na trh kalendárny rok. 

(5)	Rozhodnutie o výnimke na zníženie rozsahu kontroly rádiologických ukazovateľov kvality prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody alebo početnosti kontroly rádiologických ukazovateľov kvality prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody obsahuje
a)	rozsah kontroly rádiologických ukazovateľov kvality prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody alebo početnosť kontroly rádiologických ukazovateľov kvality prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody,
b)	odôvodnenie výnimky.

(6)	Pri kontrole kvality prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody sa uplatňujú kritériá podľa všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného podľa § 162 ods. 5 písm. c).

(7)	Fyzická osoba - podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá vykonáva odber a stanovenie rádiologických ukazovateľov prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody musí mať akreditáciu.55)
§ 138	
Rádionuklidy v stavebnom materiáli 
(1)	 Fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá vyrobila stavebný materiál alebo doviezla stavebný materiál  z tretích krajín, je pri ich prvom uvedení na trh a pri každej zmene stavebného materiálu, ktorá by mohla ovplyvniť obsah prírodných rádionuklidov povinná
a)	zabezpečiť stanovenie rádiologických ukazovateľov v stavebnom materiáli podľa všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného podľa § 162 ods. 4 písm. d),
b)	viesť evidenciu výsledkov stanovení rádiologických ukazovateľov v stavebnom materiáli a uchovávať ju najmenej päť rokov od skončenia výroby stavebného materiálu alebo uskutočnenia jeho dovozu,
c)	vykonať opatrenia na zníženie obsahu prírodných rádionuklidov v stavebnom materiáli, ak je prekročená referenčná úroveň podľa odseku 5,
d)	po vykonaní opatrení podľa písmena c) opakovane zabezpečiť stanovenie rádiologických ukazovateľov v stavebnom materiáli, 
e)	oznamovať úradu údaje z evidencie podľa písmena b) a výsledky stanovení rádiologických ukazovateľov v stavebnom materiáli do jedného mesiaca od ich získania.

(2)	Ak aj po vykonaní opatrení podľa odseku 1 písm. c) je prekročená referenčná úroveň podľa odseku 5, stavebný materiál sa musí označiť ako stavebný materiál na výstavbu nebytových budov alebo budov určených na pobyt osôb kratší ako 100 hodín počas kalendárneho roka a pri uvedení na trh poskytnúť verejnosti poskytnúť informácie o výsledkoch stanovenia rádiologických ukazovateľov podľa odseku 1 písm. d).

(3)	Požiadavky podľa odseku 1 sa nevzťahujú na stavebný materiál, ktorý bol vyrobený a uvedený na trh v inom členskom štáte alebo bol uvedený na trh v súlade s právom niektorého z členských štátov Európskeho združenia voľného obchodu a Turecka.
(4)	Ak fyzická osoba – podnikateľ a právnická osoba podľa odseku 1 na základe vykonaných stanovení rádiologických ukazovateľov zistí, že v stavebnom materiáli nie je prekročená referenčná úroveň podľa odseku 5, nemusí zabezpečiť ďalšie stanovenia rádiologických ukazovateľov v stavebnom materiáli podľa odseku 1 písm. a), ak nevznikne zmena, ktorá by mohla obsah prírodných rádionuklidov ovplyvniť.
(5)	Referenčnou úrovňou pre stavebný materiál je efektívna dávka reprezentatívnej osoby z vonkajšieho ožiarenia žiarením gama, okrem ožiarenia z prírodného pozadia, 1 mSv za kalendárny rok; uvedenej referenčnej úrovni zodpovedá index hmotnostnej aktivity stavebného materiálu rovný jednej.
§ 139	
Ostatné existujúce situácie ožiarenia
 Existujúce situácie ožiarenia, ktoré nie sú uvedené v ôsmej časti a nie sú uvedené ani v § 150 a sú významné z hľadiska radiačnej ochrany, sa usmerňujú ako plánované situácie ožiarenia a primerane sa uplatňujú požiadavky uvedené v štvrtej a piatej časti.      

SIEDMA ČASŤ   
OCHRANA OBYVATEĽOV A ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA PRED OŽIARENÍM NÁSLEDKOM VYKONÁVANIA ČINNOSTI VEDÚCEJ K OŽIARENIU
PRVÁ HLAVA
PRVÝ DIEL 
OCHRANA OBYVATEĽOV V NORMÁLNEJ RADIAČNEJ SITUÁCII
§ 140	
Ochrana obyvateľov pri vykonávaní činnosti vedúcej k ožiareniu
(1)	Zabezpečovanie radiačnej ochrany pri vykonávaní činnosti vedúcej k ožiareniu za bežných podmienok zahŕňa opatrenia na zisťovanie a vylúčenie faktorov, ktoré v priebehu vykonávania činnosti vedúcej k ožiareniu môžu byť príčinou rizika ožiarenia obyvateľov a ktoré z hľadiska radiačnej ochrany nemožno zanedbať.
(2)	Posudzovanie zabezpečenia radiačnej ochrany pri vykonávaní činnosti vedúcej k ožiareniu, pri ktorej riziko ožiarenia nemožno zanedbať, sa v štádiu plánovania a schvaľovania vykonáva na základe miery rizika ožiarenia
a)	posudzovaním a schvaľovaním navrhovaného umiestnenia pracoviska alebo zariadenia, ktorého prevádzka zahŕňa riziko ožiarenia obyvateľstva na dotknutom území z hľadiska radiačnej ochrany, s ohľadom na demografické, meteorologické, geologické, hydrologické a ekologické podmienky,   
b)	posudzovaním a povoľovaním len takého pracoviska alebo zariadenia, pri ktorom je preukázateľne zabezpečená zodpovedajúca ochrana pred ožiarením alebo pred rádioaktívnou kontamináciou, ktorá by mohla presiahnuť hranice zariadenia alebo rádioaktívnou kontamináciou, ktorá by sa mohla rozšíriť do pôdy pod zariadenie, 
c)	posudzovaním a schvaľovaním plánov vypúšťania rádioaktívnych látok,
d)	opatreniami na kontrolu prístupu jednotlivcov z obyvateľstva na pracovisko alebo do zariadenia. 
(3)	Každý, kto vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu v rámci plánovanej situácie ožiarenia, je povinný zabezpečiť radiačnú ochranu obyvateľov pred ožiarením v dôsledku nakladania so zdrojom ionizujúceho žiarenia na pracovisku alebo v dôsledku vypúšťania rádioaktívnej látky do okolia pracoviska, pri plnení uvedenej povinnosti môže spolupracovať s expertom na radiačnú ochranu.
§ 141	
Odhad dávok obyvateľov 
(1)	Rozsah posudzovania radiačnej záťaže obyvateľov z činnosti vedúcej k ožiareniu je odstupňovaný a zodpovedá existujúcemu riziku ožiarenia.  
(2)	Úrad pri určovaní činnosti vedúcej k ožiareniu, pri ktorej je potrebné posúdiť radiačnú záťaž jednotlivcov z obyvateľstva zváži, či nie je postačujúce skríningové posúdenie; ak skríningové posúdenie radiačnej záťaže nepostačuje, úrad na posúdenie dávok jednotlivcov z obyvateľstva   
a)	rozhodne o 
1.	primeranom rozsahu prieskumov, ktoré sa majú vykonať a informáciách, ktoré sa majú zohľadniť a o postupe na identifikovanie reprezentatívnej osoby s ohľadom na efektívne cesty  šírenia  rádioaktívnych látok,
2.	primeranej početnosti monitorovania relevantných parametrov stanovených na základe prieskumov podľa písmena a),
b)	vyžaduje vedenie a uchovávanie záznamov vzťahujúcich sa na 
1.	meranie dávok z externého ožiarenia, ak je to potrebné zaznamená sa aj druh ionizujúceho žiarenia,
2.	odhad príjmu rádionuklidov s uvedením ich charakteristík; ak je to potrebné aj ich fyzikálny stav alebo chemický stav, určenie aktivity a koncentrácie,
3.	odhad rádioaktívnej kontaminácie, 
4.	odhad dávok, ktoré by pri zohľadnení rádiologických rizík mohla prijať reprezentatívna osoba, 
c)	vyžaduje zasielanie odhadov dávok prijatých reprezentatívnou osobou,
d)	uchováva získané výsledky odhadov dávok prijatých  reprezentatívnou osobou a na požiadanie ich sprístupní dotknutým osobám.

§ 142	
Povinnosti prevádzkovateľa v súvislosti s radiačnou ochranou obyvateľov
(1)	Prevádzkovateľ je povinný
a)	dosiahnuť a udržiavať optimálnu úroveň radiačnej ochrany obyvateľov a životného prostredia,
b)	používať na sledovanie úrovne radiačnej ochrany, na meranie a hodnotenie ožiarenia obyvateľov alebo na posudzovanie kontaminácie životného prostredia overené a schválené postupy a vhodné prístroje, 
c)	overovať účinnosť technických zariadení a postupov určených na ochranu obyvateľov a životného prostredia a účinnosť používaných meradiel, používané meradlá pravidelne kalibrovať, overovať ich funkčnosť, zabezpečiť ich pravidelnú údržbu a pri stanovených meradlách aj ich metrologické overovanie,
(2)	Prevádzkovateľ pri plnení povinností podľa odseku 1 písm. a) až c) môže požiadať o poradenstvo experta na radiačnú ochranu pre príslušnú oblasť radiačnej ochrany.
DRUHÝ DIEL 
 RADIAČNÁ OCHRANA OBYVATEĽOV V NÚDZOVEJ SITUÁCII
§ 143	
Odozva na núdzovú situáciu 
(1)	Odozva na núdzovú situáciu je uplatnenie súboru ochranných opatrení na
a)	zvládnutie núdzovej situácie, 
b)	znovunadobudnutie kontroly nad vzniknutou núdzovou situáciou,
c)	na zabránenie jej následkom vrátane neradiačných následkov,
d)	zmiernenie jej následkov.

(2)	Úrad v núdzovej situácii 
a)	vykonáva monitorovanie radiačnej situácie, riadi činnosť radiačnej monitorovacej siete, zbiera údaje o výsledkoch monitorovania na území Slovenskej republiky a hodnotí ožiarenie obyvateľstva,
b)	nariaďuje ochranné opatrenia podľa § 144 ods. 1 a 2, 
c)	podáva  návrh na vyhlásenie mimoriadnej situácie podľa osobitného predpisu13) a návrh na vykonanie ochranných opatrení podľa § 144 ods. 3,
d)	poskytuje verejnosti informácie o radiačnej situácii, možnom ožiarení, rizikách spôsobených ožiarením a opatreniach a prostriedkoch na zníženie ožiarenia, 
e)	pripravuje podklady na hodnotenie následkov ožiarenia,
f)	spolupracuje na národnej úrovni alebo na medzinárodnej úrovni pri poskytovaní informácií a pri koordinácii opatrení na obmedzenie ožiarenia obyvateľstva,
g)	ustanovuje podmienky a podáva návrh na prechod z núdzovej situácie ožiarenia do existujúcej situácie ožiarenia.
(3)	Príslušný regionálny úrad v núdzovej situácii 
a)	vykonáva monitorovanie radiačnej situácie a hodnotí ožiarenie obyvateľstva,
b)	postupuje podľa odseku 2 písm. b), d), e) a g).
§ 144	
Ochranné opatrenia v núdzovej situácii 
(1)	Ochranné opatrenia je nevyhnutné prispôsobiť situácii a vykonať ich vo vzťahu k
a)	zdroju ionizujúceho žiarenia, aby sa znížilo priame ožiarenie, zabránilo úniku rádionuklidov, obmedzil únik rádionuklidov alebo zastavil únik rádionuklidov alebo ionizujúceho žiarenia, 
b)	životnému prostrediu, aby sa znížil transfer rádioaktívnych látok k jednotlivcovi z obyvateľstva a znížilo sa tak jeho ožiarenie spôsobené rádioaktívnymi látkami dôležitými cestami ožiarenia, 
c)	jednotlivcovi z obyvateľstva, aby sa znížilo jeho ožiarenie, a ak to bude potrebné, aby sa zabezpečila aj jeho liečba.

(2)	V núdzovej situácii, ktorá nie je mimoriadnou situáciou podľa osobitného predpisu13) úrad alebo príslušný regionálny úrad  nariadi vhodné ochranné opatrenia.

(3)	 V núdzovej situácii, ktorá je mimoriadnou situáciou podľa osobitného predpisu,13) úrad podáva príslušným orgánom na úseku civilnej ochrany obyvateľstva) návrhy na vykonanie ochranných opatrení, ktorými sú
a)	ukrytie a ukončenie ukrytia, 
b)	evakuácia a ukončenie evakuácie, 
c)	dočasné presídlenie a ukončenie dočasného presídlenia, 
d)	trvalé presídlenie, 
e)	použitie profylaktík vrátane jódovej profylaxie alebo antidót, 
f)	zákaz alebo obmedzenie spotreby potravín a pitnej vody,
g)	monitorovanie kontaminácie a dekontamináciu osôb,
h)	zdravotné poradenstvo v súvislosti s ožiarením a poskytnutie psychologickej podpory,
i)	hygienická očista osôb,
j)	zdravotný skríning a sledovanie kontaminovaných osôb alebo ožiarených osôb, 
k)	odstránenie a spôsob odstránenia rádioaktívnej kontaminácie z terénu, budov a materiálov na bezpečnú úroveň z hľadiska radiačnej ochrany a bezpečnú likvidáciu rádioaktívne kontaminovaného odpadu a materiálu,
l)	režimové opatrenia pre obyvateľov ohrozenej oblasti alebo zasiahnutej oblasti a ich odvolanie, 
m)	monitorovanie územia, 
n)	varovanie obyvateľstva, 
o)	likvidácia úniku nebezpečných látok a zamedzenie ich nekontrolovaného šírenia, 
p)	zabezpečenie záchranných prác,
q)	osobitná manipulácia s rádioaktívne kontaminovanými mŕtvymi osobami a určenie spôsobu ich pochovania.

(4)	Prevádzkovateľ, u ktorého došlo k vzniku núdzovej situácie ožiarenia je povinný  
a)	oznámiť bezodkladne  vznik núdzovej situácie ožiarenia úradu, 
b)	varovať zamestnancov a obyvateľstvo v oblasti ohrozenia, 
c)	vykonať predbežné zistenie okolností, posúdiť následky núdzovej situácie ožiarenia a poskytnúť pomoc pri odozve, 
d)	neodkladne zabezpečiť monitorovanie úniku rádioaktívnych látok a ionizujúceho žiarenia do životného prostredia,
e)	vykonať opatrenia na zamedzenie ďalšieho rozvoja radiačnej nehody alebo radiačnej havárie, ktorá viedla k vzniku núdzovej situácie ožiarenia a vykonať opatrenia na minimalizovanie a likvidáciu jej následkov, 
f)	zabezpečiť ochranu zdravia osôb v mieste radiačnej nehody alebo v mieste radiačnej havárie podľa havarijného plánu, 
g)	poskytnúť špeciálne prostriedky individuálnej ochrany zasahujúcim osobám, ktoré sa podieľajú na záchranných prácach,)
h)	zaznamenávať údaje o priebehu radiačnej nehody alebo radiačnej havárie a údaje o prijatých opatreniach a vykonaných opatreniach, 
i)	vyhodnotiť ožiarenie a rádioaktívnu kontamináciu osôb postihnutých radiačnou nehodou alebo radiačnou haváriou, 
j)	vyšetriť príčiny radiačnej nehody alebo radiačnej havárie, ktorá viedla k vzniku núdzovej situácie a prijať opatrenia na zamedzenie jej opakovania, 
k)	predložiť správu o radiačnej nehode alebo radiačnej havárii úradu  do šiestich týždňov od jej vzniku,
l)	spolupracovať pri príprave na odstraňovanie následkov na území zasiahnutom radiačnou haváriou,
m)	podieľať sa na činnosti radiačnej monitorovacej siete.
(5)	Ak činnosť vedúca k ožiareniu môže mať za následok únik rádioaktívnych látok, je prevádzkovateľ pri radiačnej mimoriadnej udalosti povinný zabezpečiť odhad dôsledkov vrátane údajov o šírení sa rádioaktívnych látok v priestore a čase a odhad možného ožiarenia osôb pri predpokladaných havarijných scenároch.
(6)	Pri plánovaní a príprave ochranných opatrení v núdzovej situácii sa musí posúdiť, či sú navrhované ochranné opatrenia odôvodnené  prínosom, ktorý prevyšuje náklady na ich vykonanie a nimi spôsobené škody a postupovať tak, aby priniesli čo najväčší rozumne dosiahnuteľný prínos. Pri rozhodovaní o zavedení ochranných opatrení alebo odvolaní ochranných opatrení sa musia vziať do úvahy referenčné úrovne.  

(7)	Pri odôvodnení a optimalizácii v procese rozhodovania o zavedení ochranných opatrení v núdzovej situácii ožiarenia sa musia zohľadniť
a)	okolnosti ovplyvňujúce vykonateľnosť ochranných opatrení, najmä
1.	hustota obyvateľstva,
2.	dopravná situácia,
3.	existencia veľkých sídelných jednotiek,
4.	doba potrebná na prípravu evakuácie obyvateľov, 
5.	aktuálna meteorologická situácia,
b)	veľkosť ožiarenia fyzických osôb, ktoré by sa odvrátilo zavedením ochranného opatrenia,
c)	dôsledky zavádzaných ochranných opatrení.

(8)	Neodkladné ochranné opatrenia sa musia zaviesť vždy, ak by absorbované dávky v orgánoch mohli v priebehu menej ako dvoch dní u ktorejkoľvek fyzickej osoby prekročiť úrovne podľa prílohy č. 12.

(9)	Pri rozhodovaní o odvolaní zavedených ochranných opatrení sa musí zohľadniť ožiarenie, ku ktorému by došlo po odvolaní ochranných opatrení.

(10)	 Odvolanie ochranného opatrenia ako je ukrytie, evakuácia a presídlenie obyvateľov je odôvodnené, ak efektívna dávka za obdobie nasledujúcich 12 mesiacov po odvolaní ochranného opatrenia bude menšia ako 20 mSv.

(11)	 Pri súčasnom výskyte núdzovej situácie ožiarenia a mimoriadnej situácie po inej havárii sa musí zohľadniť možné zvýšenie škôd z mimoriadnej situácie po inej havárii v dôsledku zavedenia ochranného opatrenia v rozsahu väčšom ako je prínos zo zníženia ožiarenia.   

TRETÍ DIEL
NÚDZOVÁ SITUÁCIA OŽIARENIA A ZASAHUJÚCE OSOBY
§ 145	
Obmedzenie ožiarenia osôb zasahujúcich v núdzovej situácii
(1)	Ožiarenie osôb zasahujúcich v núdzovej situácii alebo osôb podieľajúcich sa na záchranných, lokalizačných a likvidačných prácach pri radiačnej havárii a na obnove havarovaného zariadenia, nemôže prekročiť limity ožiarenia pre pracovníkov podľa § 15 ods. 3, okrem zásahov na záchranu ľudských životov a na zabránenie rozvoju radiačnej havárie s možnými závažnými spoločenskými a hospodárskymi dôsledkami.

(2)	Referenčné úrovne na optimalizáciu ožiarenia osôb, ktoré zasahujú v núdzovej situácii, keď nie je možné dodržať limity ožiarenia pre pracovníkov u osôb, ktoré vykonávajú záchranné a lokalizačné práce pri radiačnej havárii, sú efektívna dávka 100 mSv a ekvivalentná dávka v koži 500 mSv počas celého výkonu prác.
(3)	Výnimočne na záchranu ľudského života, zabránenie vzniku závažných účinkov ionizujúceho žiarenia na ľudské zdravie alebo zabránenie rozvoju radiačnej havárie s možnými závažnými spoločenskými a hospodárskymi dôsledkami, je možné určiť pre efektívnu dávku pracovníkov z vonkajšieho ožiarenia referenčnú úroveň havarijného ožiarenia vyššiu ako 100 mSv, ale táto úroveň nemôže prekročiť 500 mSv.
(4)	Zasahujúce osoby, ktoré sa podieľajú na záchranných, lokalizačných a likvidačných prácach a vykonávajú činnosti, pri ktorých môže byť prekročená efektívna dávka 100 mSv, musia byť zrozumiteľne a podrobne vopred informované o zdravotných rizikách súvisiacich s vykonávanou činnosťou a o dostupných ochranných opatreniach a  musia s vykonaním zásahu spojeného s ožiarením v núdzovej situácii súhlasiť.
(5)	Fyzická osoba - podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá vysiela zasahujúcu osobu k zásahu v núdzovej situácii, je povinná viesť zoznam zasahujúcich osôb a pre každú zasahujúcu osobu, ktorej vyslanie k zásahu sa vopred predpokladá, zabezpečiť
a)	monitorovanie a hodnotenie veľkosti ožiarenia, primerané podmienkam a okolnostiam vykonávaného zásahu, uchovávať údaje z tejto činností a odovzdávať ich úradu, ak sa vykonáva osobné monitorovanie,
b)	osobné ochranné pracovné prostriedky a ochranné pomôcky primerané podmienkam a okolnostiam vykonávaného zásahu, ak nejde o záchranné práce podľa § 144 ods. 4 písm. g).

(6)	Fyzická osoba - podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá vysiela zasahujúcu osobu k zásahu v núdzovej situácii je povinná pri zasahujúcej osobe, vyslanie ktorej k zásahu sa vopred nepredpokladá, postupovať primerane podľa odseku 5. 

(7)	Zasahujúca osoba, ktorej vyslanie k zásahu sa vopred nepredpokladá, sa môže zúčastniť zásahu len s jej súhlasom.

(8)	Zasahujúcim osobám vystaveným počas vykonávania zásahu pri radiačnej havárii ožiareniu pri práci v núdzovej situácii sa musí zabezpečiť osobitný zdravotný dohľad podľa § 75; údaje o ožiarení v núdzovej situácii lekár zaznamená do ich zdravotnej dokumentácie.
(9)	Za splnenie požiadaviek podľa odsekov 4 až 8 je zodpovedná fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá zasahujúce osoby na zásah vysiela.
§ 146	
Informovanie a príprava zasahujúcich osôb 
(1)	Osobám, s ktorými počíta plán odozvy na radiačnú mimoriadnu udalosť alebo núdzovú situáciu ako so zasahujúcimi osobami, riadiacimi pracovníkmi alebo členmi krízového štábu musí zamestnávateľ vopred zabezpečiť pravidelné primerané a zrozumiteľné informovanie o zdravotných rizikách, ktoré môže zahŕňať ich činnosť pri radiačnej mimoriadnej udalosti alebo núdzovej situácii a o preventívnych opatreniach, ktoré je potrebné prijať; rozsah informácií musí zodpovedať možným situáciám. 

(2)	Keď vznikne radiačná mimoriadna udalosť alebo núdzová situácia, informácie uvedené v odseku 1 sa vhodným spôsobom doplnia so zreteľom na povahu a okolnosti situácie.

(3)	 Pracovníkom, pri pracovnom zaradení ktorých sa očakáva, že môžu byť zasahujúcimi osobami v núdzovej situácii je zamestnávateľ povinný zabezpečiť prípravu v oblasti radiačnej ochrany vrátane praktických cvičení a ich znalosti pravidelne preverovať a aktualizovať.   

(4)	O informovaní o zdravotných rizikách a o príprave zasahujúcich osôb v oblasti radiačnej ochrany je zamestnávateľ osôb, s ktorými počíta plán odozvy na radiačnú mimoriadnu udalosť alebo na núdzovú situáciu ako s riadiacimi pracovníkmi alebo ako so zasahujúcimi osobami, povinný viesť záznamy; odporúčaný obsah prípravy zasahujúcich osôb v oblasti radiačnej ochrany je uvedený v prílohe č. 13.

(5)	Rozsah prípravy zasahujúcich osôb v oblasti radiačnej ochrany závisí od pracovnej činnosti, ktorú budú zasahujúce osoby vykonávať; doba uchovávania záznamov podľa odseku 4 je 10 rokov.
§ 147	
Havarijná pripravenosť
(1)	 Na plnenie úloh v oblasti odozvy na radiačnú mimoriadnu udalosť alebo núdzovú situáciu úrad a príslušný regionálny úrad musí zabezpečiť
a)	komunikačné prostriedky,
b)	dosažiteľnosť pracovníkov riadiacich odozvu,
c)	dosažiteľnosť zasahujúcich osôb, 
d)	vhodné prístrojové a technické vybavenie,
e)	vhodné osobné ochranné prostriedky a pomôcky. 

(2)	 Pre pracovníkov, s ktorými počíta plán odozvy na radiačnú mimoriadnu udalosť alebo núdzovú situáciu ako s riadiacimi pracovníkmi alebo ako so zasahujúcimi osobami, alebo ktorí sú určení na zabezpečenie odozvy na nález opusteného žiariča podľa § 97, musí úrad a príslušný regionálny úrad zabezpečiť sústavné vzdelávanie v danej oblasti. Vzdelávanie sa zabezpečuje formou účasti na cvičeniach, odborných kurzoch organizovaných Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu a na medzinárodných cvičeniach mobilných skupín.

§ 148	
Systém riadenia odozvy na núdzovú situáciu
(1)	Systém riadenia odozvy na núdzovú situáciu zahŕňa vypracovanie plánov odozvy na núdzovú situáciu s cieľom zabrániť účinkom na tkanivo, ktoré by mohli viesť k výrazným deterministickým účinkom a znížiť riziko pravdepodobnostných účinkov, pričom sa zohľadňujú zásady ochrany pred žiarením a referenčné úrovne. 

(2)	Pri odozve na núdzovú situáciu vo veciach neupravených týmto zákonom sa postupuje podľa osobitných predpisov) a uplatňujú sa organizačné, technické, materiálne a personálne opatrenia pripravované podľa pravdepodobného priebehu radiačnej mimoriadnej udalosti na odvrátenie dopadov alebo zmienenie dopadov, ktoré sú spracované vo forme zásahových inštrukcií, vnútorného havarijného plánu, havarijného poriadku a plánov ochrany obyvateľstva.
§ 149	
Medzinárodná spolupráca
(1)	Úrad pri riešení možnej núdzovej situácie na území Slovenskej republiky, ktorá môže postihnúť aj iné členské štáty alebo tretie krajiny, spolupracuje s týmito členskými štátmi a tretími krajinami s cieľom uľahčiť im organizáciu radiačnej ochrany; podľa potreby sa podieľa na spolupráci s nimi pri prechode z núdzovej situácie ožiarenia na existujúcu situáciu ožiarenia

(2)	Osoby, ktoré sa podieľajú na monitorovaní radiačnej situácie, sú povinné poskytnúť zástupcom Európskej komisie súčinnosť pri výkone medzinárodnej kontroly monitorovania radiačnej situácie podľa osobitného predpisu.)

ŠTVRTÝ DIEL
EXISTUJÚCA SITUÁCIA OŽIARENIA
§ 150	
Existujúca situácia ožiarenia ako následok núdzovej situácie ožiarenia alebo iných okolností 
(1)	V existujúcej situácii ožiarenia, ktorá je následkom núdzovej situácie ožiarenia alebo ukončenej činnosti v rámci plánovanej situácie ožiarenia, ak by bez zmeny stavu mohlo dôjsť k významnému zvýšeniu zdravotnej ujmy v dôsledku ožiarenia jednotlivca z obyvateľstva priamo externým ožiarením alebo nepriamo kontaminovaným ovzduším, kontaminovanou vodou alebo kontaminovanými zložkami potravinového reťazca, úrad alebo príslušný regionálny úrad usmerňuje pretrvávajúce ožiarenie určením referenčných úrovní podľa § 17 pre priemernú efektívnu dávku reprezentatívnej osoby za kalendárny rok v rozsahu od 1 do 20 mSv. 

(2)	Pri správe kontaminovanej oblasti, ktorej kontaminácia je následkom núdzovej situácie ožiarenia vrátane opatrení, ktoré umožnia bývanie a obnovu sociálnych a hospodárskych činností, sa príslušné orgány na úseku civilnej ochrany56) riadia stratégiou optimalizovanej radiačnej ochrany, ktorá je súčasťou havarijného plánovania na celoštátnej úrovni; kritériá a zásady pre tvorbu a aktualizáciu havarijných plánov, požiadavky na systémy riadenia núdzovej situácie a na postupy a opatrenia na zabezpečenie havarijnej pripravenosti sú uvedené v prílohe č. 14.

(3)	Pri pretrvávajúcom ožiarení príslušné orgány na úseku civilnej ochrany primerane k súvisiacemu riziku ožiarenia zabezpečia
a)	vymedzenie a označenie dotknutej oblasti,
b)	monitorovanie radiačnej záťaže,
c)	prijatie nápravných opatrení s ohľadom na konkrétnu situáciu,
d)	prijatie vhodných regulačných opatrení v oblasti vymedzenej podľa písmena a).

(4)	Prijatie opatrení sa posudzuje v súlade s princípom optimalizácie s ohľadom na ich rozsah, uskutočniteľnosť, náklady a ich možné dôsledky.

(5)	Referenčná úroveň na usmernenie pretrvávajúceho ožiarenia v dôsledku núdzovej situácie ožiarenia je najviac 20 mSv za 12 mesiacov.    

(6)	 Opatrenia na usmerňovanie pretrvávajúceho ožiarenia pri správe kontaminovanej oblasti, ktorá vznikla v dôsledku núdzovej situácie ožiarenia, musia zahŕňať
a)	vymedzenie kontaminovaných oblastí podľa miery ich kontaminácie,
b)	obmedzenie pohybu fyzických osôb,
c)	určenie podmienok 
1.	pre živočíšnu a rastlinnú výrobu,
2.	na spotrebu v kontaminovanej oblasti,
3.	na dekontamináciu v kontaminovanej oblasti a
4.	na ukladanie a spracovanie kontaminovaného odpadu.

§ 151	
Stratégie riadenia existujúcej situácie ožiarenia

(1)	Ministerstvo vnútra koordinuje činnosť ústredných orgánov štátnej správy, samosprávnych krajov, okresných úradov a obcí pri 
a)	zabezpečovaní stratégie riadenia existujúcej situácie ožiarenia, 
b)	rozhodovaní o vývoji a vykonávaní stratégie riadenia existujúcej situácie ožiarenia, 
c)	vykonávaní nápravných opatrení a ochranných opatrení.

(2)	Forma, rozsah a trvanie nápravných opatrení a ochranných opatrení, ktoré sú určené na vykonávanie stratégií podľa odseku 1, sa musia optimalizovať. 

(3)	Úrad posúdi distribúciu dávok, ktorá je následkom vykonávania stratégie a výsledok posúdenia sa zohľadní pri navrhovaní ďalších postupov na optimalizáciu ochrany a obmedzenie ožiarenia, ktoré stále presahuje referenčnú úroveň určenú podľa § 150 ods. 1.

(4)	Ak nie sú známe presnejšie údaje o dobe pobytu v budovách a vo voľnom teréne, predpokladá sa, že vnútri budov sa reprezentatívna osoba bude zdržiavať 7 000 hodín za kalendárny rok.

(5)	Orgány uvedené v odseku 1 pravidelne
a)	vyhodnocujú dostupné nápravné opatrenia a ochranné opatrenia a účinnosť plánovaných a prijatých opatrení,
b)	poskytujú ožiareným skupinám obyvateľstva informácie o možných zdravotných rizikách a o dostupných prostriedkoch obmedzenia ich ožiarenia,
c)	poskytujú informácie na usmerňovanie ožiarenia na
1.	miestnej úrovni,
2.	individuálnej úrovni.

(6)	Ak ide o činnosť, ktorá zahŕňa prírodný rádioaktívny materiál a ktorá nie je riadená ako plánovaná situácia ožiarenia, informácie o vhodných prostriedkoch na monitorovanie ožiarenia a ochranných opatreniach poskytujú samosprávne kraje, okresné úrady a obce v spolupráci s úradom alebo príslušným regionálnym úradom.

§ 152	
Kontaminácia potravín a  krmiva 
(1)	Pri optimalizácii opatrení na usmernenie pretrvávajúceho ožiarenia v dôsledku núdzovej situácie ožiarenia sa v existujúcej situácii ožiarenia musí zohľadniť 
a)	vonkajšie ožiarenie v dôsledku kontaminácie životného prostredia a
b)	vnútorné ožiarenie v dôsledku príjmu kontaminovaných potravín alebo kontaminovanej vody.

(2)	Pri optimalizácii opatrení na usmernenie pretrvávajúceho ožiarenia spôsobeného rádioaktívnou kontamináciou potravinového reťazca sa musí zohľadniť 
a)	miera kontaminácie položiek potravinového reťazca a
b)	zastúpenie kontaminovaných položiek potravinového reťazca v spotrebnom koši reprezentatívnej osoby.

(3)	Najvyššie prípustné úrovne rádioaktívnej kontaminácie potravín a krmiva sú uvedené vo všeobecne záväznom právnom predpise vydanom podľa § 162 ods. 1.     

PIATY DIEL
MONITOROVANIE RADIAČNEJ SITUÁCIE
 Radiačná monitorovacia sieť 
§ 153	
(1)	Radiačná monitorovacia sieť je sústava technicky, odborne a personálne vybavených odborných pracovísk, ktoré sú organizačne prepojené na potreby monitorovania radiačnej situácie a zber údajov o radiačnej situácii na území Slovenskej republiky. 
(2)	Radiačnú monitorovaciu sieť vytvára úrad a príslušné regionálne úrady v spolupráci s ústrednými orgánmi štátnej správy, ktoré sú uvedené v § 6 ods. 2 písm. b).      
(3)	Radiačná monitorovacia sieť zabezpečuje
a)	meranie určených veličín vo vybraných zložkách životného prostredia v systéme meracích miest podľa časového harmonogramu,
b)	hodnotenie ožiarenia obyvateľstva a príspevku k ožiareniu obyvateľstva, ktorý je spôsobený činnosťami vedúcimi k ožiareniu pri normálnej radiačnej situácii,
c)	podklady na systematické usmerňovanie ožiarenia obyvateľstva,
d)	údaje o rádioaktívnej kontaminácii životného prostredia, ktoré sú potrebné na rozhodovanie o vykonaní a ukončení zásahov a opatrení na obmedzenie ožiarenia v núdzovej situácii,
e)	údaje o úrovni ožiarenia na informovanie obyvateľstva a na medzinárodnú výmenu informácií o radiačnej situácii na území Slovenskej republiky.
(4)	Radiačnú monitorovaciu sieť tvorí ústredie radiačnej monitorovacej siete, stále zložky a pohotovostné zložky; stále zložky a pohotovostné zložky vykonávajú monitorovanie radiačnej situácie a bezodkladne alebo v určených lehotách poskytujú namerané údaje dohodnutým spôsobom a v určenej forme ústrediu radiačnej monitorovacej siete.
(5)	Stálymi zložkami radiačnej monitorovacej siete sú určené stabilné monitorovacie systémy nepretržitého merania, laboratórne skupiny a mobilné skupiny, ktoré sú vytvorené 
a)	na úrade,
b)	na príslušných regionálnych úradoch,
c)	v organizáciách určených ústrednými orgánmi štátnej správy uvedenými v § 6 ods. 2 písm. b) a ktoré sa podieľajú na monitorovaní len za normálnej radiačnej situácie.
(6)	Pohotovostnými zložkami radiačnej monitorovacej siete sú mobilné skupiny a laboratórne skupiny, ktoré sú 
a)	vytvorené 
1.	v jadrových zariadeniach v súlade s ich havarijnými plánmi,
2.	v organizáciách určených ústrednými orgánmi štátnej správy uvedenými v § 6 ods. 2 písm. b),
b)	zriadené podľa osobitných predpisov.)
§ 154	
(1)	V normálnej radiačnej situácii vykonávajú monitorovanie stále zložky radiačnej monitorovacej siete. V núdzovej situácii vykonávajú monitorovanie stále zložky radiačnej monitorovacej siete a pohotovostné zložky radiačnej monitorovacej siete. Pohotovostné zložky radiačnej monitorovacej siete sa aktivizujú podľa plánov ochrany obyvateľstva13) alebo podľa pokynu ústredia radiačnej monitorovacej siete.
(2)	Ústredie radiačnej monitorovacej siete v normálnej radiačnej situácii
a)	koordinuje a odborne usmerňuje činnosť radiačnej monitorovacej siete,
b)	v spolupráci so stálymi zložkami radiačnej monitorovacej siete vypracúva metodické pokyny a návody na monitorovanie a organizuje pravidelné porovnávacie merania,
c)	organizačne pripravuje a riadi prípravu stálych zložiek radiačnej monitorovacej siete, vypracováva plán havarijných cvičení, najmenej dvakrát ročne organizuje havarijné cvičenia a vyhodnocuje ich,
d)	zbiera a spracováva výsledky monitorovania získané radiačnou monitorovacou sieťou,
e)	eviduje výsledky monitorovania získané radiačnou monitorovacou sieťou a vypracúva výročné správy o ožiarení obyvateľstva,
f)	hodnotí úroveň ožiarenia obyvateľstva a príspevok k ožiareniu obyvateľstva v dôsledku vykonávania činností vedúcich k ožiareniu,
g)	na základe záverov a analýz výsledkov monitorovania pripravuje podklady na vypracovanie návrhov na usmerňovanie ožiarenia obyvateľstva.
(3)	Ústredie radiačnej monitorovacej siete v núdzovej situácii koordinuje a odborne usmerňuje činnosť radiačnej monitorovacej siete; monitorovanie sa vykonáva podľa
a)	vnútorných havarijných plánov,
b)	plánov ochrany obyvateľstva,
c)	požiadaviek orgánov štátnej správy alebo obcí, ktoré riadia záchranné práce podľa osobitného predpisu.)
(4)	Úrad ako ústredie radiačnej monitorovacej siete v spolupráci so stálymi zložkami a pohotovostnými zložkami siete vypracúva návrhy na inováciu prístrojového vybavenia siete a na zavedenie nových postupov a metód merania rádioaktivity v zložkách životného prostredia a metód hodnotenia ožiarenia.

(5)	Ministerstvo životného prostredia 
a)	 sa podieľa na monitorovaní radiačnej situácie podľa § 153, 
b)	zabezpečuje sledovanie meteorologickej situácie a prognózy jej vývoja,
c)	zabezpečuje činnosť vlastnej siete meracích miest príkonu dávkového ekvivalentu gama žiarenia v ovzduší.
(6)	Podrobnosti o činnosti radiačnej monitorovacej siete sú uvedené vo všeobecne záväznom právnom predpise vydanom podľa § 162 ods. 3. 

ÔSMA ČASŤ
VÝKON ŠTÁTNEHO DOZORU
§ 155	
Štátny dozor v oblasti radiačnej ochrany
(1)	Štátny dozor v oblasti radiačnej ochrany je dozor nad dodržiavaním ustanovení tohto zákona a všeobecne záväzných právnych predpisov vydaných na jeho vykonanie.
(2)	Osoba, ktorá vykonáva štátny dozor, sa pri výkone štátneho dozoru preukazuje služobným preukazom.
(3)	Osoba, ktorá vykonáva štátny dozor, môže vykonávať dozor v objektoch vyžadujúcich bezpečnosť, až po udelení súhlasu štatutárnym orgánom správcu objektu, a ak sa preukáže osvedčením na oboznamovanie sa s utajovanými skutočnosťami stupňa utajenia najmenej „Dôverné“.
(4)	Osoba, ktorá vykonáva štátny dozor, je pri plnení svojich úloh oprávnená
a)	požadovať preukázanie totožnosti osôb vykonávajúcich činnosti, ktoré sú predmetom štátneho dozoru,
b)	vstupovať na pozemky, do prevádzkarní, zariadení a objektov, ktoré súvisia s predmetom štátneho dozoru a požadovať potrebné sprevádzanie,
c)	odoberať vzorky v množstve a v rozsahu potrebnom na analýzu a vykonávať ich odborné posúdenie,
d)	vykonávať zistenia vrátane potrebnej fotodokumentácie, videodokumentácie a zvukových záznamov,
e)	požadovať informácie, údaje, vysvetlenia, podklady, 
f)	nahliadať do príslušných dokladov,
g)	ukladať na mieste výkonu štátneho dozoru opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov,
h)	nariadiť v núdzovej situácii, ktorá nie je mimoriadnou situáciou podľa osobitného predpisu vykonanie vhodných ochranných opatrení
i)	kontrolovať plnenie
1.	uložených opatrení na odstránenie zistených nedostatkov, 
2.	nariadených ochranných opatrení v núdzovej situácii.
(5)	Orgány radiačnej ochrany vykonávajú štátny dozor na základe vopred pripraveného plánu previerok, ktorý sa aktualizuje raz ročne. Pri jeho príprave a aktualizácii sa uplatňuje odstupňovaný prístup zohľadňujúci rozsah a charakter rizika spojeného s vykonávaním činností, ktoré sú predmetom dozoru. Previerky je možné vykonávať aj  neplánovane, v závislosti na aktuálnych problémoch, ktoré sa pri výkone štátneho dozoru môžu vyskytnúť.

§ 156	
Opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov
(1)	Opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov sú
a)	nariadenie vykonania špeciálnych meraní, analýz alebo vyšetrení na hodnotenie ožiarenia,
b)	zákaz výroby a distribúcie a používania výrobkov, ktoré odporujú požiadavkám ustanoveným týmto zákonom a všeobecne záväznými právnymi predpismi vydanými na jeho vykonanie,
c)	vyradenie rádiologického prístroja z prevádzky alebo pozastavenie jeho používania, ak sa
1.	nevykonali nápravné opatrenia po zistení nedostatkov v technickom stave zariadenia, 
2.	pri výkone dozoru zistí, že používaný rádiologický prístroj nespĺňa požiadavky na prevádzku podľa všeobecne záväzného právneho predpisu vydaného podľa § 162 ods. 2 alebo požiadavky z hľadiska zabezpečenia radiačnej ochrany,
d)	zákaz používať zdroj ionizujúceho žiarenia, ktorý bezprostredne ohrozuje zdravie ľudí,
e)	zákaz vykonávať činnosť vedúcu k ožiareniu alebo poskytovať službu dôležitú z hľadiska radiačnej ochrany na potrebné obdobie, ak sa pri výkone kontroly zistí také porušenie zákona a iných všeobecne záväzných právnych predpisov upravujúcich radiačnú ochranu, ktoré môže mať bezprostredne za následok riziko vážneho poškodenia zdravia ľudí. 
(2)	Opatrenia na predchádzanie vzniku ochorení a iných porúch zdravia v dôsledku ožiarenia ionizujúcim žiarením sú
a)	odovzdanie zdrojov ionizujúceho žiarenia, rádioaktívnych odpadov alebo uvoľnenie rádioaktívnych látok spod administratívnej kontroly, prípadne zrušenie pracoviska,
b)	vykonanie opatrení na obmedzenie ožiarenia zamestnancov a obyvateľov technickými, organizačnými a inými ochrannými a preventívnymi opatreniami,
c)	minimálny rozsah a frekvencia sledovania faktorov pracovných podmienok, lehôt a minimálna náplň preventívnych lekárskych prehliadok u zamestnancov, ak ide o ohrozenie verejného zdravia,
d)	opatrenia na obmedzenie objemovej aktivity radónu v obytných priestoroch alebo na obmedzenie užívania priestorov s vysokými aktivitami radónu v ovzduší,
e)	zákaz alebo obmedzenie vykonávania činnosti vedúcej k ožiareniu alebo činnosti v prostredí so zvýšeným ožiarením prírodným žiarením,
f)	zákaz alebo obmedzenie používania stavebných materiálov alebo dodávania pitnej vody,
g)	odstránenie rádioaktívnych rezíduí,
h)	vykonanie iného odôvodneného opatrenia, ktorým sa zníži ožiarenie.
(3)	Opatrenia na predchádzanie vzniku ochorení a iných porúch zdravia v dôsledku ožiarenia ionizujúcim žiarením podľa odseku 2 nariaďuje úrad alebo príslušný regionálny úrad.
(4)	Osoba, ktorá vykonáva štátny dozor pri uložení opatrenia podľa odseku 1 písm. f) je povinná o uložení opatrenia vyhotoviť zápisnicu s poučením o možnosti podať námietky podľa odseku 6 a jedno vyhotovenie zápisnice odovzdať tomu, komu bolo opatrenie uložené.
(5)	Ak to vyžaduje ochrana zdravia, rozhodnutie podľa § 144 ods. 2 sa oznamuje ústne a táto skutočnosť sa uvedie do zápisnice, písomné vyhotovenie tohto rozhodnutia je potrebné doručiť bez zbytočného odkladu tomu, komu bolo opatrenie uložené; proti rozhodnutiu možno podať odvolanie do siedmich dní odo dňa doručenia písomného vyhotovenia rozhodnutia. Odvolanie nemá odkladný účinok a odvolací orgán o ňom rozhodne bez zbytočného odkladu.
(6)	Proti uloženému opatreniu na odstránenie zistených nedostatkov sú prípustné námietky, ktoré nemajú odkladný účinok. Námietky možno podať písomne do desiatich dní od uloženia opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov orgánu radiačnej ochrany, ktorého zamestnanec opatrenie uložil.
(7)	Príslušný orgán radiačnej ochrany je povinný o námietkach podľa odseku 6 rozhodnúť do 15 dní od ich doručenia. Proti rozhodnutiu o námietkach sa nemožno odvolať.
(8)	Zamestnanci príslušných orgánov radiačnej ochrany sú povinní zachovávať mlčanlivosť o skutočnostiach, o ktorých sa dozvedeli v súvislosti s výkonom svojho zamestnania. Tejto povinnosti ich môže zbaviť len zamestnávateľ alebo osoba, ktorej sa tieto skutočnosti týkajú; týmto ustanovením nie je dotknutá povinnosť úradu a príslušných regionálnych úradov poskytovať verejnosti informácie pri ohrození zdravia.
§ 157	  
 Náhrada nákladov
 (1) Náklady spojené s výkonom štátneho dozoru uhrádza štát.
(2) Náklady, ktoré vzniknú pri plnení povinností ustanovených týmto zákonom a inými všeobecne záväznými právnymi predpismi upravujúcimi radiačnú ochranu, uhrádza ten, kto je povinný tieto povinnosti plniť.
(3) Ak sa v súvislosti s výkonom štátneho dozoru zistí porušenie povinností ustanovených týmto zákonom alebo inými všeobecne záväznými právnymi predpismi upravujúcimi ochranu radiačnú ochranu, môže príslušný orgán radiačnej ochrany uložiť tomu, kto tieto povinnosti porušil, čiastočnú alebo úplnú náhradu nákladov.
(4) Za vzorky odobraté na analýzu alebo monitorovanie pri výkone štátneho dozoru sa náhrada neposkytuje.

§ 158	
Priestupky 
(1)	Priestupku podľa tohto zákona sa dopustí 
a)	osoba, ktorá nezachová mlčanlivosť o informáciách týkajúcich sa zaistenia bezpečnosti a špecifikácie zdroja ionizujúceho žiarenia, ktorých zverejnenie by mohlo viesť k ich zneužitiu, ohrozeniu verejného poriadku, verejného zdravia alebo bezpečnosti zdroja ionizujúceho žiarenia, 
b)	osoba, ktorá nájde alebo na základe označenia alebo iných znakov má podozrenie, že našla opustený žiarič alebo rádioaktívny materiál a nález bezodkladne neoznámi príslušnému regionálnemu úradu alebo Policajnému zboru,
c)	pracovníčka, ktorá pracuje so zdrojom ionizujúceho žiarenia alebo je počas pracovnej činnosti vystavená ožiareniu, ak zistí že je tehotná a túto skutočnosť neoznámi prevádzkovateľovi pracoviska, 
d)	externá pracovníčka, ak zistí že je tehotná a túto skutočnosť neoznámi svojmu zamestnávateľovi a prevádzkovateľovi kontrolovaného pásma, v ktorom vykonáva pracovnú činnosť.
(2)	Priestupky podľa tohto zákona prejednáva v rozsahu svojej pôsobnosti úrad, príslušné regionálne úrady a orgány radiačnej ochrany, ktoré sú uvedené v § 4 ods. 1 písm. d) až g). Na priestupky a ich prejednávanie sa vzťahuje osobitný predpis.)
§ 159	
Iné správne delikty 
(1)	Správneho  deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá 
a)	zámerne pridáva rádioaktívne látky pri výrobe potravín, krmív, hračiek, kozmetických výrobkov, šperkov a iných osobných ozdobných predmetov, používa rádioaktívne látky v prípravkoch určených na tetovanie a iné dekorácie kože alebo takto upravený tovar dováža alebo vyváža,     
b)	predáva spotrebný výrobok alebo spotrebný výrobok s pridaným rádionuklidom uvedie na trh, ak jeho plánované použitie nie je odôvodnené a nespĺňa podmienky na oslobodenie od povinnosti oznámenia, registrácie alebo povolenia, 
c)	vykonáva činnosť spôsobujúcu aktiváciu materiálu, ktorej výsledkom je zvýšenie aktivity v spotrebnom výrobku na hodnotu, ktorú v čase uvedenia spotrebného výrobku na trh nie je možné z hľadiska radiačnej ochrany zanedbať, ak túto činnosť z hľadiska odôvodnenosti úrad  neposúdil,              
d)	vykonáva činnosť spôsobujúcu aktiváciu materiálu použitého na výrobu šperkov a hračiek, ktorej výsledkom je zvýšenie aktivity materiálu v čase ich výroby alebo v čase ich uvedenia na trh na hodnotu, ktorú nie je možné z hľadiska radiačnej ochrany zanedbať alebo takto upravený  tovar dováža alebo vyváža,     
e)	riedi rádioaktívnu látku uvoľňovanú z pracoviska na dosiahnutie takej objemovej aktivity rádionuklidu, ktorá je predpokladom na uvoľňovanie rádioaktívnej látky z pracoviska bez povolenia úradu, 
f)	dováža, distribuuje a inštaluje autonómne ionizačné hlásiče požiaru
g)	vysiela zasahujúcu osobu k zásahu v núdzovej situácii bez jej súhlasu,
h)	vysiela zasahujúcu osobu k zásahu v núdzovej situácii a nesplní niektorú z povinností podľa § 145 ods. 5 a 6.
(2)	Správneho  deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí dodávateľ pitnej vody, ak 
a)	nezabezpečí stanovenie rádiologických ukazovateľov kvality pitnej vody, 
b)	neoznámi príslušnému regionálnemu úradu prekročenie indikačnej hodnoty rádiologického ukazovateľa kvality pitnej vody alebo medznej hodnoty rádiologického ukazovateľa kvality pitnej vody,
c)	nevykoná do šiestich mesiacov opakovaný odber vzorky pitnej vody, ak sa pri kontrole rádiologických ukazovateľov kvality pitnej vody zistilo prekročenie indikačnej hodnoty,
d)	nezabezpečí optimalizáciu radiačnej ochrany, ak pitná voda obsahuje viac rádionuklidov a súčet podielov objemových aktivít jednotlivých rádionuklidov a ich medzných hodnôt je väčší ako jeden alebo sú prekročené indikačné hodnoty rádiologických ukazovateľov kvality pitnej vody, 
e)	neinformuje o výsledkoch optimalizácie radiačnej ochrany kvality pitnej vody príslušný regionálny úrad a dotknutých obyvateľov,
f)	nepredloží elektronicky výsledky stanovení podľa písmena a) za kalendárny rok úradu a príslušnému regionálnemu úradu do konca marca nasledujúceho kalendárneho roka.
(3)	Správneho  deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá vyrába alebo dodáva prírodnú minerálnu vodu, pramenitú vodu alebo dováža prírodnú minerálnu vodu, pramenitú vodu z tretích krajín okrem prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody, ktorá bola vyrobená a uvedená do obehu v niektorom členskom štáte Európskej únie alebo bola uvedená na trh v súlade s právom niektorého zo štátov Európskeho združenia voľného obchodu a Turecka, ak
a)	nezabezpečí stanovenie rádiologických ukazovateľov kvality prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody,
b)	nevedie evidenciu výsledkov stanovení podľa písmena a) a neuchováva ju najmenej päť rokov od skončenia výroby, dodávky alebo uskutočnenia dovozu,
c)	neoznámi úradu a príslušnému regionálnemu úradu prekročenie indikačnej hodnoty rádiologického  ukazovateľa kvality prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody alebo medznej hodnoty rádiologického ukazovateľa kvality prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody,
d)	nevykoná do šiestich mesiacov opakovaný odber prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody, ak sa pri kontrole rádiologických ukazovateľov kvality prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody zistilo prekročenie indikačnej hodnoty rádiologického ukazovateľa kvality prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody alebo medznej hodnoty rádiologického ukazovateľa kvality prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody,
e)	nezabezpečí optimalizáciu radiačnej ochrany, ak je prekročená indikačná hodnota rádiologického ukazovateľa kvality prírodnej minerálnej vody alebo pramenitej vody alebo ak prírodná minerálna voda alebo pramenitá voda obsahuje viac rádionuklidov a súčet podielov objemových aktivít jednotlivých rádionuklidov a ich medzných hodnôt je väčší ako jeden, 
f)	neinformuje  úrad a príslušný regionálny úrad o výsledkoch optimalizácie podľa písmena e),
g)	nepredkladá elektronicky výsledky stanovení podľa písmena a) za kalendárny rok úradu do konca marca nasledujúceho kalendárneho roka.
(4)	Správneho  deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá
a)	vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu a
1.	nezohľadní pri optimalizácii radiačnej ochrany rozsah ožiarenia, jeho pravdepodobnosť a počet pracovníkov a jednotlivcov z obyvateľstva, ktorí sú ožiareniu vystavení, 
2.	nevykoná optimalizáciu radiačnej ochrany podľa § 14 ods. 3,
3.	neobmedzí ožiarenie pracovníkov a jednotlivcov z obyvateľstva zo všetkých vykonávaných činností, aby neprekročilo limity ožiarenia (§ 15 ods. 3 a  11), 
4.	nedodržiava určené medzné dávky pre ožiarenie obyvateľov pri optimalizácii ožiarenia obyvateľov (§ 91 ods. 2),          
5.	nezaistí bezpečnosť rádioaktívneho žiariča alebo zariadenia, ktoré obsahuje uzavretý žiarič pri vykonávaní činnosti vedúcej k ožiareniu s rádioaktívnym žiaričom,
b)	naprojektuje pracovisko alebo naprojektuje stavebné úpravy pracoviska podľa § 123 ods. 2 písm. b) a nevykoná opatrenia, aby počas pobytu pracovníka na pracovisku objemová aktivita radónu vo vnútornom ovzduší pracoviska v priemere za kalendárny rok neprekračovala referenčnú úroveň (§ 123 ods. 3),
c)	postaví pracovisko alebo vykoná stavebné úpravy pracoviska podľa § 123 ods. 2 písm. b) a nevykoná opatrenia, aby počas pobytu pracovníka na pracovisku objemová aktivita radónu vo vnútornom ovzduší pracoviska v priemere za kalendárny rok neprekračovala referenčnú úroveň (§ 123 ods. 3),
d)	po získaní povolenia na zmenu v užívaní stavby, ktorá nie je pracoviskom na pracovisko podľa § 123 ods. 2 písm. b) nevykoná také opatrenia, aby objemová aktivita radónu vo vnútornom ovzduší pracoviska neprekračovala referenčnú úroveň (§ 123 ods. 3),
e)	pri projektovaní bytovej budovy7) situovanej na území so zvýšeným výskytom radónu, ktorá má podzemné podlažie alebo prvé nadzemné podlažie určené na bývanie osôb alebo pri projektovaní stavebných úprav takejto budovy nevykoná opatrenia podľa § 131 ods. 1,  
f)	postaví bytovú budovu7) situovanú na území so zvýšeným výskytom radónu, ktorá má podzemné podlažie alebo prvé nadzemné podlažie určené na bývanie osôb alebo vykoná stavebné úpravy takejto budovy a nevykoná opatrenia podľa § 131 ods. 1, 
g)	získa povolenie na zmenu v užívaní stavby nebytovej budovy8) situovanej na území so zvýšeným výskytom radónu okrem nebytovej budovy, v ktorej prvé nadzemné podlažie od povrchu zeme oddeľuje vrstva voľne prúdiaceho vzduchu alebo nebytovej budovy postavenej po 26. júni 1992, podpivničenej v celom pôdoryse pracoviska a zabezpečenej proti prenikaniu vzduchu z podzemného podlažia, na bytovú budovu, ktorá má podzemné podlažie alebo prvé nadzemné podlažie určené na bývanie osôb a nevykoná opatrenia podľa § 131 ods. 2, 
h)	pri projektovaní bytovej budovy, ktorá má podzemné podlažie alebo prvé nadzemné podlažie určené na bývanie osôb a je určená na poskytovanie služieb alebo pri projektovaní stavebných úprav takejto budovy nevykoná úpravy podľa § 132 ods. 1,
i)	pri projektovaní nebytovej budovy, ktorá má podzemné podlažie alebo prvé nadzemné podlažie určené na bývanie osôb a je určená na predaj alebo prenájom, pri projektovaní stavebných úprav alebo pri stavebných úpravách takejto budovy nevykoná úpravy podľa § 132 ods. 1,
j)	postaví  budovu podľa § 130 ods. 1 písm. b) a c) a nevykoná také úpravy, aby objemová aktivita radónu vo vnútornom ovzduší budovy počas pobytu osôb v priemere za kalendárny rok neprekračovala referenčnú úroveň (§ 130 ods. 2).
(5)	Správneho  deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí vlastník
a)	bytovej budovy,7) ktorá má podzemné podlažie alebo prvé nadzemné podlažie určené na bývanie osôb a ktorá je situovaná na území so zvýšeným výskytom radónu ak nevykoná také opatrenia, aby objemová aktivita radónu vo vnútornom ovzduší budovy počas pobytu osôb v priemere za kalendárny rok neprekračovala referenčnú úroveň (§ 130 ods. 2),
b)	budovy postavenej pred 26. júnom 1992, ktorý nevykoná také opatrenia, aby počas pobytu osôb v budove nebola pre reprezentatívnu osobu prekročená referenčná úroveň efektívnej dávky z vonkajšieho ožiarenia žiarením gama emitovaným zo stavebných materiálov 1 mSv v priemere za kalendárny rok.
(6)	Správneho  deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá
a)	vyrobí na území Slovenskej republiky stavebný materiál alebo dovezie stavebný materiál  z tretích krajín a pri prvom uvedení stavebného materiálu na trh a pri každej zmene stavebného materiálu, ktorá by mohla ovplyvniť obsah prírodných rádionuklidov nezabezpečí stanovenie rádiologických ukazovateľov v stavebnom materiáli a pri prekročení referenčnej úrovne nevykoná opatrenia na zníženie obsahu prírodných rádionuklidov v stavebnom materiáli a nesplní povinnosti uvedené v § 138 ods. 1 písm.      b) až e)
b)	používa na výstavbu budovy s pobytovým priestorom stavebný materiál určený len na výstavbu nebytových budov určených na pobyt osôb menej ako 100 hodín počas kalendárneho roka,
c)	vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu v rámci plánovanej situácie ožiarenia a nezabezpečí radiačnú ochranu obyvateľov pred ožiarením v dôsledku nakladania so zdrojom ionizujúceho žiarenia alebo vypúšťania rádioaktívnej látky do okolia pracoviska,
d)	plánuje a pripravuje ochranné opatrenia a neposúdi, či sú odôvodnené  prínosom, ktorý prevyšuje náklady na ich vykonávanie a nimi pôsobené škody a nepostupuje tak, aby ochranné opatrenia priniesli čo najväčší rozumne dosiahnuteľný prínos.
(7)	Správneho  deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí
a)	pracovník, ktorý vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu, ak poruší niektorú z povinností podľa § 40,
b)	externý pracovník, ak neoznámi zamestnávateľovi a prevádzkovateľovi kontrolovaného alebo sledovaného pásma skutočnosti, ktoré by mohli ovplyvniť úroveň zabezpečenia jeho radiačnej ochrany alebo jeho zdravotnú spôsobilosť na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu,
c)	externý pracovník kategórie A,  ktorý nemá bydlisko na území Slovenskej republiky, ak nepredložil osobný radiačný preukaz vydaný v krajine svojho trvalého pobytu alebo iný obdobný doklad o osobných dávkach pracovníka,
d)	externý pracovník kategórie A, ak poruší niektorú z povinností podľa § 70 ods. 12.
(8)	Správneho deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí zamestnávateľ, ak 
a)	pri prekročení limitu ožiarenia nepošle pracovníka na mimoriadnu lekársku preventívnu prehliadku na posúdenie jeho zdravotného stavu a zdravotnej spôsobilosti na prácu so zdrojom ionizujúceho žiarenia, 
b)	pre pracovníka kategórie A  nezabezpečí systematické osobné monitorovanie,  
c)	pre pracovníkov kategórie B nezabezpečí primeraný spôsob hodnotenia veľkosti vonkajšieho ožiarenia a vnútorného ožiarenia,
d)	neoznámi dozimetrickej službe zaradenie monitorovaného pracovníka do kategórie A alebo kategórie B  a ďalšie údaje podľa § 64 ods. 6, 
e)	poruší niektorú z povinností podľa § 64 ods. 13 až 15 a § 69 ods. 1, 2  a 4,  
f)	nezabezpečí pre pracovníkov kategórie A lekárske preventívne prehliadky podľa §  72 ods. 2, 
g)	nevedie a neuchováva záznamy o výsledkoch osobného monitorovania pracovníkov kategórie A a pracovníkov kategórie B, ak sa monitorovanie pracovníkov kategórie B vykonáva, 
h)	nevedie evidenciu osobných dávok pracovníka v predpísanom rozsahu a neuchováva tieto záznamy podľa § 67 ods. 2,
i)	nezabezpečí osobám, s ktorými počíta plán odozvy na radiačnú mimoriadnu udalosť alebo núdzovú situáciu ako so zasahujúcimi osobami, riadiacimi pracovníkmi alebo členmi krízového štábu vopred pravidelné primerané a zrozumiteľné informovanie podľa § 146 ods. 1,  ich znalosti pravidelne nepreveruje a neaktualizuje a nevedie o  príprave záznamy.

(9)	 Správneho deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí zamestnávateľ externých pracovníkov, ak 
a)	úradu alebo príslušnému regionálnemu úradu neoznámi plánované vykonávanie pracovnej činnosti najneskôr desať pracovných dní pred jej začatím,
b)	nezabezpečí osobne alebo prostredníctvom zamestnanca povereného plnením povinností a úloh súvisiacich s radiačnou ochranou alebo v spolupráci s prevádzkovateľom, aby radiačná ochrana externých pracovníkov, ktorí sú jeho zamestnancami, zodpovedala požiadavkám podľa § 70,
c)	poruší niektorú z povinností podľa § 70 ods. 4 až 8.
(10)	 Správneho deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí prevádzkovateľ, ak
a)	neinformuje pracovníkov vrátane žiakov a študentov o charaktere a rozsahu možného ohrozenia zdravia, o rizikách spojených s ich prácou,  postupoch radiačnej ochrany, zdravotných technických a administratívnych požiadavkách podľa § 41 ods. 1, 
b)	má na pracovisku vymedzené kontrolované pásmo, v ktorom vykonávajú činnosť externí pracovníci a neinformuje pracovníkov, o charaktere a rozsahu možného ohrozenia zdravia, o rizikách spojených s ich prácou a všeobecných postupoch radiačnej ochrany podľa  § 41 ods. 2,
c)	vykonáva činnosť registrovanú podľa § 25 ods. 1 alebo činnosť povolenú podľa § 28 ods. 1 až 5 a nemá odborného zástupcu podľa § 42, 
d)	vykonáva činnosť registrovanú podľa § 25 ods. 1 alebo činnosť povolenú podľa § 28 ods. 1 až 5 nevykonal opatrenia na zabezpečenie radiačnej ochrany podľa § 55, § 64 ods. 7,  § 67 ods. 5 a § 70 ods. 8,  
e)	nezabezpečí v rámci prípravy na výkon povolania pre žiakov a študentov vo veku od 16 do 18 rokov ich radiačnú ochranu v rozsahu ako pre pracovníkov kategórie B, 
f)	nezabezpečí v rámci prípravy na výkon povolania študentov vo veku od 18 rokov ich radiačnú ochranu podľa ich zaradenia na prácu ako pracovníkov kategórie A alebo pracovníkov kategórie B,
g)	nevymedzí sledované pásmo tam, kde by efektívna dávka z ožiarenia mohla byť väčšia ako 1 mSv za rok, alebo ekvivalentná dávka v očnej šošovke, v koži alebo na ruky by mohla byť väčšia ako jedna desatina príslušného limitu ožiarenia pracovníka podľa § 15 ods. 3,
h)	nevypracuje písomné pokyny na bezpečné vykonávanie pracovnej činnosti so zdrojom ionizujúceho žiarenia primerané výške možného zdravotného rizika súvisiaceho s vykonávaním činnosti v sledovanom pásme alebo nezabezpečí, 
1.	aby písomné pokyny boli k dispozícii všetkým osobám, ktoré do sledovaného pásma vstupujú na účel výkonu pracovnej činnosti
2.	radiačnú ochranu osôb, ktoré v ňom vykonávajú pracovnú činnosť,
3.	pravidelné monitorovanie v súlade s požiadavkami podľa § 86,
i)	nevymedzí kontrolované pásmo na pracovisku tam, kde by
1.	efektívna dávka z ožiarenia mohla byť väčšia ako 6 mSv v kalendárnom roku, 
2.	ekvivalentná dávka v očnej šošovke, v koži alebo na ruky mohla byť väčšia ako 3/10 limitu ekvivalentnej dávky v kalendárnom roku.              
j)	neoznačí na vstupoch alebo ohraničeniach kontrolované pásmo bezpečnostnými a zdravotnými označeniami a údajmi o charaktere zdrojov ionizujúceho žiarenia a rizík s nimi súvisiacich,
k)	nezabezpečí radiačnú ochranu osôb, ktoré do kontrolovaného pásma vstupujú alebo tu vykonávajú pracovnú činnosť a dodržiavanie požiadaviek podľa § 61 ods. 4 až 7,
l)	nezabezpečí, aby tehotné ženy a mladiství mohli vstupovať do kontrolovaného pásma len vtedy, ak sa podrobujú lekárskemu ožiareniu; 
m)	nezabezpečí, aby na pracovisku, na ktorom sa používajú otvorené rádioaktívne žiariče nemohli do kontrolovaného pásma vstupovať dojčiace ženy mohli vtedy, ak sa podrobujú lekárskemu ožiareniu ak sa, ani,
n)	nezabezpečí, aby mladiství starší ako 16 rokov mohli vstupovať do kontrolovaného pásma len vtedy, ak sa na pracovisku pripravujú na výkon povolania a aby veľkosť ich ožiarenia neprekročila prípustné limity ožiarenia pre žiakov a študentov podľa § 15 ods. 10,
o)	nevypracuje písomné pokyny na vstup do kontrolovaného pásma a na bezpečné používanie zdrojov ionizujúceho žiarenia primerané výške možného zdravotného rizika súvisiaceho s používaným zdrojom ionizujúceho žiarenia a vykonávanou pracovnou činnosťou alebo nezabezpečí aby  písomné pokyny boli k dispozícii osobám, ktoré do kontrolovaného pásma vstupujú
p)	nepoučí osoby, ktoré do kontrolovaného pásma vstupujú, ako sa majú správať, aby neohrozili svoje zdravie ani zdravie iných osôb, 
q)	nevybaví osoby, ktoré vstupujú do kontrolovaného pásma vhodnými osobnými ochrannými pracovnými prostriedkami a ochrannými pomôckami primeranými riziku, rozsahu a charakteru vykonávanej pracovnej činnosti a spôsobu používania zdroja ionizujúceho žiarenia, pracovníkov, ktorí vykonávajú pracovnú činnosť v kontrolovanom pásme a osoby, ktoré vstupujú do kontrolovaného pásma, vhodnými osobnými dozimetrami,
r)	nezabezpečí pre pracovníkov pravidelne, najmenej jedenkrát za rok, školenie o bezpečnom používaní zdroja ionizujúceho žiarenia a o požiadavkách na zabezpečenie radiačnej ochrany pri vykonávaní ich pracovných činností; 
s)	nevyhotoví písomný záznam o vykonanom školení,
t)	nemonitoruje v kontrolovanom pásme pravidelne pracovné miesta,
u)	nevedie záznamy o osobách, ktoré do kontrolovaného pásma vstúpili, o výsledkoch ich monitorovania a nearchivuje ch po dobu päť rokov.
v)	nevymedzí pásmo s obmedzeným prístupom v priestore kontrolovaného pásma, kde počas vykonávania činnosti vedúcej k ožiareniu môže príkon priestorového dávkového ekvivalentu prekročiť 5 mSv/h, 
w)	nevyznačí pásmo s obmedzeným prístupom zreteľne zákazom vstupu a nevymedzí ho ako jednoznačne určenú časť pracoviska, oddelenú od kontrolovaného pásma stavebne alebo pomocou mechanických zábran a nezabezpečí, aby žiadna osoba nemohla nekontrolovane vstúpiť do tohto pásma počas používania zdroja ionizujúceho žiarenia a v tomto pásme si nemohla nekontrolovane vystaviť ožiareniu žiadnu časť svojho tela.
x)	nezabezpečí aby do priestoru pásma s obmedzeným prístupom bolo možné vstupovať len po ukončení pracovnej činnosti so zdrojom ionizujúceho žiarenia, okrem vstupu na 
1.	vykonanie pracovnej činnosti,  ktorá je v tomto pásme nevyhnutná a len so súhlasom odborného zástupcu alebo ním poverenej osoby s priamou zodpovednosťou;  takúto činnosť môžu vykonávať len pracovníci kategórie A,
2.	podrobenie sa lekárskemu ožiareniu; ak ide o tehotnú pacientku, len na neodkladný liečebný výkon, 
3.	prípravy na výkon povolania lekára na vopred obmedzený čas a s písomným súhlasom študenta,
y)	na pracovisku so zdrojom ionizujúceho žiarenia, na ktorom nemožno vylúčiť radiačnú nehodu alebo radiačnú haváriu, nezabezpečí pre pracovníkov okrem osobných dozimetrov aj monitorovanie prostredníctvom operatívnych priamo odčítateľných dozimetrov,
z)	vykonáva činnosti vedúce k ožiareniu s vysokoaktívnym žiaričom a nesplní niektorú z povinností podľa § 77 ods. 1, § 78 ods. 4, § 79 ods. 3 až 6 a § 80 ods. 2 a  4,
aa)	vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu s otvoreným žiaričom a nesplní niektorú z povinností podľa § 81 ods. 1,
ab| vypúšťa  rádioaktívne  látky  do životného  prostredia a nesplní niektorú z povinností  podľa
      § 87 ods. 1 a ods. 3 až 9,
ab)  vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu, ktorá môže mať za následok únik rádioaktívnych
látok a pri radiačnej mimoriadnej udalosti nezabezpečí odhad dôsledkov vrátane údajov o šírení sa rádioaktívnych látok v priestore a čase a odhad možného ožiarenia osôb pri predpokladaných havarijných scenároch,
ac) pri významnej  udalosti  nevykoná  opatrenia  na  zamedzenie  ďalšieho  rozvoja významnej 
udalosti, neodstráni jej následky, nevyhodnotí ožiarenie a rádioaktívnu kontamináciu osôb, nevyšetrí príčiny významnej udalosti, nezistí okolnosti a dôsledky a neprijme opatrenia na zamedzenie jej opakovania, nezaznamenáva a neklasifikuje významné udalosti, neoznamuje bezodkladne výskyt každej významnej udalosti, 
ad) neoznamuje  v intervaloch  určených v povolení  alebo v registrácii  radiačné udalosti podľa
§ 102 ods. 2 písm. a), neoznamuje v intervaloch určených v povolení významné udalosti, pri ktorých  boli porušené pravidlá radiačnej ochrany alebo  podmienky prevádzky určené v povolení, ale pri ktorých nedošlo k ožiareniu vyššiemu ako sú limity ožiarenia,
ae) nevedie  evidenciu  používaných  zdrojov  ionizujúceho  žiarenia  a do  centrálneho  registra 
      zdrojov neoznámi
1.	nadobudnutie zdroja ionizujúceho žiarenia najneskôr do jedného mesiaca od jeho nadobudnutia, 
2.	odovzdanie zdroja ionizujúceho žiarenia inej osobe najneskôr do jedného mesiaca od jeho odovzdania,
3.	zmenu obchodného mena alebo sídla,
4.	ukončenie činnosti so zdrojmi ionizujúceho žiarenia do jedného mesiaca po skončení činnosti,
5.	bezodkladne stratu zdroja ionizujúceho žiarenia, jeho krádež alebo zničenie,
af) nedosiahne a neudržiava optimálnu úroveň radiačnej ochrany obyvateľov a životného
     prostredia, nepoužíva na sledovanie úrovne radiačnej ochrany, na meranie a hodnotenie ožiarenia obyvateľstva alebo na posudzovanie kontaminácie prostredia overené a schválené postupy a vhodné prístroje, neoveruje účinnosť technických zariadení určených na ochranu obyvateľov a životného prostredia a používaných meradiel a nezabezpečuje ich pravidelnú údržbu, nezabezpečuje správnosť meraní, používané meradlá pravidelne nekalibruje a neoveruje ich funkčnosť a nedodržiava požiadavky na bezpečnú prevádzku zdrojov ionizujúceho žiarenia a pracovísk so zdrojmi ionizujúceho žiarenia.
(11)	 Správneho deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí prevádzkovateľ dopravného uzla, v ktorom sa nachádza systém na detekciu ionizujúceho žiarenia  ak zamestnancov, ktorí by mohli byť vystavení ionizujúcemu žiareniu z nelegálne prepravovaných opustených žiaričov alebo rádioaktívnych materiálov alebo z nevedome prepravovaných opustených žiaričov alebo rádioaktívnych materiálov,
a)	neinformuje o účinkoch ionizujúceho žiarenia na ľudský organizmus,
b)	nepoučí o opatreniach a postupoch pri vzniku podozrenia na prítomnosť opusteného žiariča alebo rádioaktívneho materiálu,
c)	neškolí pravidelne o skutočnostiach podľa písmena a) a b).

(12)	 Správneho deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí prevádzkovateľ zariadenia alebo  systému na kontrolu kvality kovových vstupných surovín na výrobu, ktorý umožňuje detekciu ionizujúceho žiarenia, ak neinformuje a neškolí svojich zamestnancov, ktorí by mohli byť vystavení ionizujúcemu žiareniu.
(13)	 Správneho deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí prevádzkovateľ, u ktorého došlo k vzniku núdzovej situácie, ak nesplní niektorú z povinností podľa § 144 ods. 4. 
(14)	Správneho deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí poskytovateľ zdravotnej starostlivosti, 
a)	ak neudržiava používané rádiologické prístroje v dobrom technickom stave,
b)	neodstránil bezodkladne nedostatky zistené v technickom stave rádiologických prístrojov,
c)	nezabezpečil
1.	aby sa v klinickej praxi nepoužívali rádiologické prístroje, ak zistené nedostatky neodstránil,
2.	aby sa uvádzali do prevádzky a používali len také nové rádiologické prístroje, ktoré boli typovo schválené a majú pridelenú značku zhody, 
3.	pravidelný servis a údržbu používaných rádiologických prístrojov,
d)	nevedie záznamy o
1.	údržbe, servise a opravách rádiologických prístrojov,
2.	vykonaných skúškach rádiologických prístrojov,
e)	nezabezpečí všetky potrebné dozimetrické merania, pravidelné prevádzkové kontroly a skúšky rádiologických prístrojov z hľadiska zabezpečenia radiačnej ochrany,
f)	nevedie záznamy o
1.	výsledkoch meraní a na požiadanie ich nepredloží osobám, ktoré vykonávajú štátny dozor,
2.	vykonaných skúškach, údržbe, servise a opravách jednotlivých rádiologických prístrojov a nearchivuje ich počas používania prístrojov a päť rokov po ukončení ich používaniam, 
g)	nevybaví rádiologické pracovisko vhodnými osobnými ochrannými pracovnými prostriedkami, prístrojmi a pomôckami na radiačnú ochranu pre
1.	zdravotníckych pracovníkov, ktorí vykonávajú lekárske ožiarenie, 
2.	vyšetrované osoby alebo pacientov,
3.	sprevádzajúce osoby.

(15)	 Správneho deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí zamestnávateľ externých pracovníkov alebo prevádzkovateľ ak má na pracovisku vymedzené kontrolované pásmo a ak pri havarijnom ožiarení bezodkladne neoznámi úradu alebo príslušnému regionálnemu úradu a dotknutým pracovníkom výsledky osobného monitorovania a veľkosť osobných dávok, ktoré pracovníci prijali počas radiačnej nehody alebo radiačnej havárie.  
(16)	 Správneho deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí prevádzkovateľ pracoviska so zvýšeným prírodným ionizujúcim žiarením, na ktorom nemožno znížiť ožiarenie pracovníkov na pracovisku tak, aby efektívna dávka pracovníkov za kalendárny rok bola nižšia ako 6 mSv a nezabezpečí osobné monitorovanie pracovníkov.
(17)	Správneho deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí držiteľ povolenia alebo  registrácie, ak
a)	vykonáva činnosť so zdrojom ionizujúceho žiarenia na dočasnom pracovisku a poruší niektorú z povinností podľa § 63,
b)	nezabezpečí, aby pracovisko kde sa vykonáva činnosť so zdrojom ionizujúceho žiarenia bolo navrhnuté, vybudované a uvedené do prevádzky spôsobom, ktorý umožní bezpečné používanie zdroja ionizujúceho žiarenia a nezabezpečí dostatočnú radiačnú ochranu pracovníkov, zamestnancov a osôb na pracovisku a v jeho okolí,
c)	nedodržiava požiadavky na bezpečnú prevádzku pracoviska so zdrojom ionizujúceho žiarenia,
d)	ukončí prevádzku pracoviska skôr, ako odstráni všetky zdroje ionizujúceho žiarenia alebo vykoná dekontaminácia pracoviska,  
e)	vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu s uzavretým žiaričom a poruší niektorú z povinností podľa § 77 ods. 1. 
(18)	 Správneho deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí prevádzkovateľ pracoviska alebo zamestnávateľ externých pracovníkov, ak
a)	nezabezpečí úpravu pracovných podmienok tehotnej pracovníčky tak, aby efektívna dávka nenarodeného dieťaťa od času, kedy informovala o tehotenstve až do ukončenia tehotenstva neprekročila 1 mSv,  
b)	vopred preukázateľne nezabezpečí informovanie pracovníkov podľa odseku § 41 ods. 1.

(19)	 Správneho deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí prevádzkovateľ pracoviska, ak
a)	ženu, ktorá pracuje v kontrolovanom pásme pracoviska s otvoreným rádioaktívnym žiaričom a oznámila, že dojčí dieťa, nevyradí z práce v kontrolovanom pásme pracoviska a neupraví jej pracovné podmienky tak, aby sa riziko príjmu rádionuklidov a riziko ožiarenia dojčeného dieťaťa z kontaminovaného materského mlieka obmedzilo na najnižšiu možnú úroveň,
b)	bude v rámci plánovanej činnosti vykonávať práce, ktoré môžu mať za následok prekročenie limitov ožiarenia pracovníka a vopred nepožiada úrad alebo príslušný regionálny úrad o schválenie výnimočného ožiarenia,
c)	poruší niektorú z povinností podľa § 56 ods. 1, 2 a ods. 4 a § 57 ods. 4.

(20)	 Správneho deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí prevádzkovateľ pracoviska s otvorenými rádioaktívnymi žiaričmi, ak nevypracuje návrh na zaradenie pracoviska do I. kategórie, II. kategórie alebo III. kategórie vrátane stanovenia maximálnej aktivity rádionuklidov, ktorá sa súčasne spracováva na jednom pracovnom mieste a nepredloží ho na schválenie úradu alebo príslušnému regionálnemu úradu.
(21)	 Správneho deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí prevádzkovateľ uzavretého žiariča, ak nezabezpečí kontrolu tesnosti po každej mimoriadnej udalosti, pri ktorej mohlo dôjsť k poškodeniu uzavretého žiariča vrátane požiaru a neinformuje úrad o takejto mimoriadnej udalosti a prijatých opatreniach.
(22)	 Správneho deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí fyzická osoba - podnikateľ alebo právnická osoba, ak 
a)	neoznámi príslušnému regionálnemu úradu najneskôr desať pracovných dní pred začatím plánovanej činnosti používanie zdroja ionizujúceho žiarenia podľa § 23 ods. 1 písm. a) až c),
b)	začne vykonávať činnosť vedúcu k ožiareniu, ktorá nie je uvedená v § 23, 25, 28, 29 a  § 33, túto skutočnosť neoznámi úradu a nepožiadala o posúdenie podľa § 22 ods. 3,
c)	začne vykonávať registrovanú činnosť vedúcu k ožiareniu alebo poskytovať registrovanú službu dôležitú z hľadiska radiačnej ochrany a nepožiada príslušný regionálny úrad o registráciu činnosti vedúcej k ožiareniu alebo o registráciu poskytovania služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany najmenej 15 dní pred začatím vykonávania činnosti alebo poskytovania služby, 
d)	začne poskytovať registrovanú službu dôležitú z hľadiska radiačnej ochrany a nemá určeného odborného garanta, ktorý spĺňa požiadavky podľa odseku § 26 ods. 5,
e)	začne vykonávať registrovanú činnosť vedúcu k ožiareniu a nemá určeného odborného zástupcu, ktorý spĺňa požiadavky § 26 ods. 3,
f)	vykonáva registrovanú činnosť vedúcu k ožiareniu alebo poskytuje registrovanú službu dôležitú z hľadiska radiačnej ochrany a poruší niektorú z povinností podľa § 27 ods. 1, 4, a 5,
g)	nepredloží úradu alebo príslušnému regionálnemu úradu na posúdenie návrhy, projekty, žiadosti a dokumenty podľa § 32 ods. 3 až 5 a do času ich kladného posúdenia sa nezdrží vykonávania posudzovaných činností alebo vykonávania posudzovaných opatrení,
h)	vyrába spotrebný výrobok s pridaným rádionuklidom alebo dováža spotrebný výrobok s pridaným rádionuklidom, ktorého plánované použitie pravdepodobne predstavuje novú kategóriu činnosti vedúcej k ožiareniu alebo nový druh činnosti vedúcej k ožiareniu a nepožiada úrad o posúdenie,
i)	pri vykonávaní činnosti vedúcej k ožiareniu na základe oznámenia poruší niektorú z povinností podľa § 35,
j)	pri vykonávaní činnosti vedúcej k ožiareniu, ktorá sa registruje alebo činnosti vedúcej k ožiareniu, ktorá sa povoľuje poruší niektorú z povinností podľa § 36,
k)	prevezme vysokoaktívny žiarič a neoznámi úradu alebo príslušnému regionálnemu úradu a do centrálneho registra zdrojov ionizujúceho žiarenia nadobudnutie nového vysokoaktívneho žiariča. 
(23)	  Správneho deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí držiteľ povolenia, ktorý
a)	poruší niektorú z povinností podľa § 31 ods. 1 a 3,
b)	uvoľňuje spod administratívnej kontroly rádioaktívne látky alebo rádioaktívne kontaminované predmety, ktoré vznikli alebo sa používali pri činnosti vedúcej k ožiareniu na základe povolenia úradu podľa § 28 ods. 1 písm. e) a poruší niektorú z povinností podľa § 37,
c)	uvoľňuje spod administratívnej kontroly rádioaktívne látky alebo rádioaktívne kontaminované predmety, ktoré vznikli alebo sa používali pri činnosti vedúcej k ožiareniu na základe povolenia úradu podľa § 28 ods. 1 písm. e) alebo príslušného regionálneho úradu podľa § 28 ods. 5 písm. a) a poruší niektorú z povinností podľa § 38 ods. 2,
d)	dováža alebo distribuuje zdroje ionizujúceho žiarenia a nezabezpečí sprievodnú dokumentáciu podľa § 38 ods. 3,
e)	zmiešava rádioaktívny materiál uvoľňovaný z pracoviska, kde sa nakladá s materiálom so zvýšeným obsahom prírodných rádionuklidov s nerádioaktívnym materiálom na opätovné použitie alebo recykláciu alebo nakladá s produktmi banskej činnosti, ktoré vznikli pri činnosti súvisiacej so získavaním rádioaktívneho nerastu a sú uložené na odvaloch a odkaliskách a nedodržiava podmienky uvoľňovania podľa § 38 ods. 2 a § 93, 
f)	poskytuje službu dôležitú z hľadiska radiačnej ochrany na vykonávanie ktorej je potrebné povolenie podľa § 29 alebo ktorá sa registruje podľa § 25 ods. 2 a poruší niektorú z povinností podľa § 39.
(24)	 Správneho deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí držiteľ povolenia na zber, triedenie, skladovanie, spracovanie, úpravu na uloženie a ukladanie, ak na základe písomnej žiadosti vlastníka nepoužívaného vysokoaktívneho žiariča nevypracuje cenovú ponuku úplných nákladov spojených so zberom, triedením, skladovaním, spracovaním, úpravou na uloženie a uložením nepoužívaného vysokoaktívneho žiariča ako rádioaktívneho odpadu.
(25)	 Správneho deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ak na základe oznámenia prevádzkuje pracovisko, na ktorom je alebo na ktorom môže byť zvýšené ožiarenie osôb radónom alebo prírodným ionizujúcim žiarením a poruší niektorú z povinností podľa § 124 ods. 2, § 125 až 127 a § 128 ods. 2.
(26)	 Správneho deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí dozimetrická služba, ak poruší niektorú z povinností podľa § 64 ods. 8 až 11, § 66 ods. 2 a 3 a § 69 ods. 3.
(27)	 Správneho deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí 
a)	výrobca uzavretého žiariča, ak nezabezpečí jeho označenie výrobným číslom umožňujúcim jeho jednoznačnú identifikáciu a výstražnou značkou radiačného nebezpečenstva,
b)	výrobca vysokoaktívneho žiariča, ak nezabezpečí splnenie požiadaviek podľa § 80 ods. 1,
c)	výrobca alebo distribútor, ak nevystaví ku každému uzavretému žiariču osvedčenie,
d)	výrobca alebo distribútor otvorených rádioaktívnych žiaričov, ak nezabezpečí, aby každý otvorený rádioaktívny žiarič bol umiestnený v ochrannom transportnom obale, na ktorom sú uvedené identifikačné údaje žiariča a obal je označený výstražnou značkou radiačného nebezpečenstva a nevystaví ku každému otvorenému rádioaktívnemu žiariču sprievodný list.
(28)	 Správneho deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá pri vykonávaní činnosti vedúcej k ožiareniu poruší povinnosti ustanovené týmto zákonom na zabezpečenie radiačnej ochrany a v dôsledku porušenia týchto povinností dôjde k neplánovanému ožiareniu pracovníkov alebo neodôvodnenému ožiareniu pracovníkov alebo obyvateľov alebo k úniku rádioaktívnych látok a ku kontaminácii životného prostredia alebo k ohrozeniu zdravia pracovníkov alebo obyvateľov.
(29)	 Správneho deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá pri vykonávaní lekárskeho ožiarenia poruší povinnosti ustanovené týmto zákonom na zabezpečenie radiačnej ochrany a v dôsledku porušenia týchto povinností  dôjde k významnej rádiologickej udalosti, neplánovanému ožiareniu alebo k zdravotnej ujme pacienta.
(30)	 Správneho deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá pri vykonávaní činnosti vedúcej k ožiareniu poruší povinnosti ustanovené týmto zákonom na zabezpečenie radiačnej ochrany a v dôsledku porušenia týchto povinností dôjde k núdzovej situácii v jadrovom zariadení, úniku rádioaktívnych látok alebo ku kontaminácii životného prostredia.
(31)	 Správneho deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá pri vykonávaní činnosti vedúcej k ožiareniu poruší povinnosti ustanovené týmto zákonom na zabezpečenie radiačnej ochrany a v dôsledku porušenia týchto povinností došlo k poškodeniu zdravia pracovníkov alebo obyvateľov alebo úniku rádioaktívnych látok a ku kontaminácii životného prostredia na úrovni, ktorá môže mať za následok prekročenie limitov ožiarenia obyvateľov.
(32)	 Správneho deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá pri vykonávaní činnosti vedúcej k ožiareniu v jadrovom zariadení poruší povinnosti ustanovené týmto zákonom na zabezpečenie radiačnej ochrany a  v dôsledku porušenia týchto povinností došlo k núdzovej situácii, k úniku rádioaktívnych látok a ku kontaminácii životného prostredia, ktoré si vyžadujú nariadenie a vykonanie opatrení na ochranu zdravia obyvateľov.
(33)	Správneho deliktu v oblasti radiačnej ochrany sa dopustí držiteľ povolenia podľa § 28 ods. 1 písm. a), ak
a)	pri prevádzke jadrového reaktora, pri vykonávaní činnosti vedúcej k ožiareniu potrebnej na zabezpečenie prevádzky jadrového reaktora a pri riadení prevádzky jadrovej elektrárne nedbá o to, aby bezpečnosť prevádzky a zabezpečenie radiačnej ochrany pracovníkov a obyvateľov bolo najvyššou prioritou,
b)	v rámci pravidelného komplexného a systematického hodnotenia jadrovej bezpečnosti nevykoná komplexné hodnotenie zabezpečenia radiačnej ochrany pracovníkov a obyvateľov a výsledky hodnotenia nepredloží úradu,
c)	nezabezpečí personálne a materiálne činnosť útvarov vykonávajúcich kontrolu a hodnotenie radiačnej situácie a usmerňovanie radiačnej ochrany,
d)	do prevádzkových postupov, metodík a programov systematicky nezapracuje skúsenosti z vlastnej prevádzky, poznatky a skúsenosti z prevádzky iných jadrových zariadení a nezohľadňuje medzinárodne akceptovanú dobrú prax,
e)	nezabezpečí materiálnu a odbornú havarijnú pripravenosť,
f)	neoznámi do 30 dní organizačné zmeny, ktoré môžu mať vplyv na radiačnú ochranu.
§ 160	
Sankcie
(1)	Správne delikty podľa tohto zákona prejednáva a pokuty v rozsahu svojej pôsobnosti ukladá príslušný orgán radiačnej ochrany.
(2)	Pri určení výšky pokuty sa prihliada na závažnosť, čas trvania a následky protiprávneho konania.
(3)	Príslušný orgán radiačnej ochrany uloží pokutu 
a)	od 100 eur do 500 eur  za správne delikty podľa § 160 ods.  5, ods. 7 písm. a), ods. 10 až 12 a ods. 20,
b)	od 500 eur do 3000 eur za správne delikty podľa § 160 ods. 2 a 3, ods. 4 písm. a) prvý až štvrtý bod a písm. b) až m),  ods. 13, 16, 18, 21 a 23,
c)	od 1000 eur do 30000 eur za správne delikty podľa § 160 ods. 1 písm. a) až f), ods.  4 písm. a) piaty bod, ods. 6, ods. 7 písm. b) a c) a odsekov 8, 14, 15, 17, 19, 22, 24 a 25,
d)	od  3000 eur do 100000 eur za správne delikty  podľa § 160 ods. 26 až 28,
e)	od 10 000  eur do 300000  eur za správne delikty  podľa § 160 ods. 9,  29 a 30,
f)	od 1 000 000 eur do 20 000 000 eur za správne delikty podľa § 160 ods. 1 písm. g) a odseku 31až 33.
(4)	Konanie o uloženie pokuty možno začať do jedného roka odo dňa, keď sa príslušný orgán radiačnej ochrany dozvedel o porušení povinnosti, najneskôr však do troch rokov odo dňa, keď k porušeniu povinnosti došlo.
(5)	Pokuta je splatná do 30 dní odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o jej uložení.
(6)	Príslušný orgán radiačnej ochrany, ktorý pokutu uložil, môže povoliť odklad platenia pokuty alebo platenie v splátkach, ak vznikli okolnosti, ktoré znemožňujú bezodkladné zaplatenie pokuty alebo okolnosti, ktoré odôvodňujú platenie v splátkach.
(7)	Výnosy z pokút sú príjmom štátneho rozpočtu.
(8)	Príslušný orgán radiačnej ochrany správne konanie o uloženie pokuty preruší, ak bolo začaté o tom istom skutku trestné konanie. Po dobu trestného konania lehoty neplynú.
(9)	Za správny delikt možno samostatne alebo spolu s pokutou uložiť prepadnutie zdroja ionizujúceho žiarenia.
(10)	 Prepadnutie zdroja ionizujúceho žiarenia možno uložiť, ak náleží páchateľovi správneho deliktu a bol na spáchanie správneho deliktu použitý alebo určený alebo bol správnym deliktom získaný.
(11)	 Ak nebolo uložené prepadnutie zdroja ionizujúceho žiarenia možno rozhodnúť, že sa zaberá, ak
a)	patrí páchateľovi správneho deliktu, ktorého nie je možné za správny delikt stíhať, alebo
b)	nepatrí páchateľovi správneho deliktu alebo mu nepatrí celkom, 
c)	to vyžaduje bezpečnosť osôb alebo majetku.
(12)	 O zabraní zdroja ionizujúceho žiarenia nie je možné rozhodnúť ak od konania, ktoré má znaky správneho deliktu, uplynulo 10 rokov. Vlastníkom zabraného zdroja ionizujúceho žiarenia sa stáva Slovenská republika.

DEVIATA ČASŤ
SPOLOČNÉ, PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
§ 161	
Spoločné ustanovenia
(1)	Príslušný orgán radiačnej ochrany v konaní o právach, právom chránených záujmoch alebo povinnostiach fyzických osôb a právnických osôb a v konaní o ukladaní pokút postupuje podľa všeobecných predpisov o správnom konaní, ak v odsekoch 2 a 3 nie je ustanovené inak.
(2)	Všeobecné predpisy o správnom konaní sa nevzťahujú na oznamovanie a evidenciu činností vedúcich k ožiareniu podľa § 23, na posudkovú činnosť úradu pre jadrové zariadenie  podľa § 32 ods. 3, na vydávanie osvedčenia o odbornej spôsobilosti podľa § 49, uznanie experta na radiačnú ochranu podľa § 51, uznanie experta podľa § 52 a ukladanie opatrení na odstránenie nedostatkov podľa § 156.
(3)	Na spracovávanie osobných údajov podľa tohto zákona sa vzťahuje osobitný predpis.15)
§ 162	
Splnomocňovacie ustanovenia
(1)	Ministerstvo zdravotníctva vydá všeobecne záväzný právny predpis o zabezpečení radiačnej ochrany pri vykonávaní činnosti vedúcej k ožiareniu a pri poskytovaní služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany, ktorý ustanoví
a)	podrobnosti o obsahu odbornej prípravy a rozsah vedomostí a znalostí, ktoré je potrebné preukázať pri skúške odbornej spôsobilosti, 
b)	podrobnosti o zabezpečení radiačnej ochrany obyvateľov, pracovníkov a okolia pri práci so zdrojom ionizujúceho žiarenia na dočasnom pracovisku,
c)	kritériá zabezpečenia radiačnej ochrany pri vykonávaní činnosti vedúcej k ožiareniu na pracovisku s generátormi ionizujúceho žiarenia, uzavretými rádioaktívnymi žiaričmi, s otvorenými rádioaktívnymi žiaričmi,
d)	podrobnosti o bezpečnom ukončení vykonávania činnosti vedúcej k ožiareniu na pracovisku so zdrojom ionizujúceho žiarenia,
e)	podrobnosti o zaistení bezpečnosti zdrojov ionizujúceho žiarenia a spôsob zaradenia rádioaktívnych žiaričov do kategórií zaistenia bezpečnosti proti neoprávnenej manipulácii,
f)	kritériá bezpečného skladovania uzavretých a otvorených rádioaktívnych žiaričov na pracovisku z hľadiska radiačnej ochrany,
g)	druhy monitorovacích úrovní na hodnotenie výsledkov monitorovania výpustí a okolia pracoviska, pravidlá pre ich stanovenie a všeobecné postupy pre prípad ich prekročenia,
h)	podrobnosti o zhromažďovaní, zbere, triedení, spracovaní a skladovaní inštitucionálnych rádioaktívnych odpadov, ich evidencii, sprievodnom liste inštitucionálneho rádioaktívneho odpadu.

(2)	Ministerstvo zdravotníctva vydá všeobecne záväzný právny predpis o zabezpečení radiačnej ochrany pri vykonávaní lekárskeho ožiarenia, ktorý ustanoví
a)	kritériá na výstavbu, vybavenie lekárskych rádiologických pracovísk,
b)	podrobnosti o zabezpečení radiačnej ochrany pri prevádzke lekárskych rádiologických pracovísk,
c)	kritériá pre program zabezpečenia radiačnej ochrany pri lekárskom ožiarení, 
d)	rozsah preberacej skúšky a skúšky dlhodobej stability lekárskych rádiologických prístrojov a ich príslušenstva, zobrazovacích zariadení a zariadení na spracovanie filmového materiálu,
e)	rozsah, štruktúru a spôsob vedenia záznamov o dávkach pacientov pri lekárskom ožiarení a spôsob ich odovzdávania úradu,
f)	klasifikáciu neplánovaného lekárskeho ožiarenia podľa jeho závažnosti, postup po zistení neplánovaného lekárskeho ožiarenia, obsah a dobu uchovávania záznamov o neplánovanom lekárskom ožiarení a o prijatých opatreniach a rozsah a termín informovania o neplánovanom lekárskom ožiarení.
(3)	Ministerstvo zdravotníctva vydá všeobecne záväzný právny predpis, ktorý ustanoví podrobnosti o činnosti radiačnej monitorovacej siete.
(4)	Ministerstvo zdravotníctva vydá všeobecne záväzný právny predpis o obmedzovaní ožiarenia pracovníkov a obyvateľov z prírodných zdrojov ionizujúceho žiarenia, ktorý ustanoví podrobnosti o
a)	kritériách na zaradenie pracoviska umiestneného v podzemnom podlaží alebo prvom nadzemnom podlaží budov medzi pracoviská s možným zvýšeným ožiarením pracovníkov radónom referenčné úrovne objemovej aktivity radónu vo vnútornom ovzduší pracoviska,
b)	metódach optimalizácie radiačnej ochrany vo vnútornom ovzduší bytovej budovy a pracoviska,
c)	kritériách na metódy stanovenia objemovej aktivity radónu a objemovej aktivity dcérskych produktov radónu 
1.	vo vnútornom ovzduší bytovej budovy,
2.	vo vnútornom ovzduší pracovísk,
d)	stanovení rádiologických ukazovateľov v stavebnom materiáli.

(5)	Ministerstvo zdravotníctva vydá všeobecne záväzný právny predpis o obmedzovaní ožiarenia obyvateľov z pitnej vody, prírodnej minerálnej vody a pramenitej vody, ktorý ustanoví podrobnosti o
a)	stanovení rádiologických ukazovateľov kvality pitnej vody, prírodnej minerálnej vody a pramenitej vody,
b)	optimalizácii radiačnej ochrany po prekročení indikačnej hodnoty kvality pitnej vody, prírodnej minerálnej vody a pramenitej vody,
c)	kritériá kontroly kvality pitnej vody, prírodnej minerálnej vody a pramenitej vody.
§ 163	
Prechodné ustanovenia    
(1)	Fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu alebo poskytuje službu dôležitú z hľadiska radiačnej ochrany podliehajúcu povoľovaniu podľa tohto zákona na základe povolenia vydaného podľa predpisu účinného do 31. decembra 2017, sa od 1. januára 2018 považuje za držiteľa povolenia podľa tohto zákona a je povinná prispôsobiť vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu alebo poskytovanie služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany požiadavkám tohto zákona najneskôr do 31. decembra 2020 a  túto skutočnosť preukázať príslušnému orgánu radiačnej ochrany; ak prispôsobenie nepreukáže, povolenie zaniká.

(2)	Fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba, ktorá vykonáva činnosť vedúcu k ožiareniu podliehajúcu registrácii podľa tohto zákona na základe povolenia vydaného podľa predpisu účinného do 31. decembra 2017, sa od 1. januára 2018 považuje za držiteľa registrácie podľa tohto zákona. Registrácia zaniká 31. decembra 2020, ak príslušný orgán radiačnej ochrany do 31. decembra 2020 neoverí, či držiteľ registrácie vykonáva činnosť podliehajúcu registrácii v súlade s požiadavkami tohto zákona a po splnení požiadaviek mu nevydá nové rozhodnutie o registrácii v súlade s týmto zákonom.

(3)	Činnosť s typovo schváleným zdrojom ionizujúceho žiarenia podliehajúcu oznámeniu podľa tohto zákona, ktorú vykonávala fyzická osoba – podnikateľ alebo právnická osoba na základe oznámenia podľa predpisu účinného do 31. decembra 2017, sa od 1. januára 2018 považuje za oznámenú podľa tohto zákona.

(4)	Celotelový kostný denzitometer na používanie ktorého je potrebná registrácia podľa tohto zákona a ktorého používanie bolo oznámené podľa predpisu účinného do 31. decembra 2017, možno používať bez registrácie najneskôr do 31. decembra 2019.    

(5)	 Rádiologické prístroje, ktoré nespĺňajú požiadavky podľa § 115 sa musia vyradiť z prevádzky najneskôr do 31. decembra 2020.     

(6)	V konaní o právach, právom chránených záujmoch a povinnostiach právnických osôb a fyzických osôb v oblasti radiačnej ochrany, ktoré nebolo ku dňu účinnosti tohto zákona právoplatne skončené, sa postupuje podľa predpisu účinného do 31. decembra 2017.

(7)	Osvedčenie o odbornej spôsobilosti vydané podľa predpisu účinného do 31. decembra 2017, sa od 1. januára 2018 považuje za osvedčenie o odbornej spôsobilosti vydané podľa tohto zákona.

(8)	Osvedčenia, certifikáty alebo iné doklady o spôsobilosti kvalifikovaného experta, ktoré boli vydané podľa predpisu účinného do 31. decembra 2017, stratia platnosť dňom 1. marca 2018.  

(9)	Osobné radiačné preukazy externých pracovníkov kategórie A, ktoré boli vydané podľa predpisu účinného do 31. decembra 2017, sa od 1. januára 2018 považujú za doklad o osobných dávkach externých pracovníkov kategórie A a stratia platnosť uplynutím doby, na ktorú boli vydané.
 
(10)	 Finančnú zábezpeku za vysokoaktívny žiarič podľa § 30 ods. 8 uhradenú do 31. decembra 2017 musí národný jadrový fond vrátiť na základe písomnej žiadosti držiteľa povolenia na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu do 30 dní po predložení dokladu o odovzdaní vysokoaktívneho žiariča 
a)	zmluvu o spätnom odbere vysokoaktívneho žiariča výrobcom alebo dodávateľom, 
b)	zmluvu o komerčnom poistení nákladov na likvidáciu vysokoaktívneho žiariča pre insolventnosť v čase, keď sa žiarič stane nepoužívaným žiaričom alebo opusteným žiaričom, alebo
c)	zmluvu s držiteľom povolenia na zber, triedenie, skladovanie, spracovanie, úpravu na uloženie a uloženie inštitucionálneho rádioaktívneho odpadu o likvidácii  vysokoaktívneho žiariča v čase, keď sa žiarič stane nepoužívaným žiaričom.
§ 164	
Týmto zákonom sa preberajú a vykonávajú  právne záväzné akty Európskej únie uvedené v prílohe č. 15.
§ 165	
Zrušovacie ustanovenia
Zrušujú sa:
1.	nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 340/2006 Z. z. o ochrane zdravia osôb pred nepriaznivými účinkami ionizujúceho žiarenia pri lekárskom ožiarení v znení nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 85/2007 Z. z.
2.	nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 345/2006  Z. z. o základných bezpečnostných požiadavkách na ochranu zdravia pracovníkov a obyvateľov pred ionizujúcim žiarením.
3.	nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 346/2006 Z. z. o požiadavkách na zabezpečenie radiačnej ochrany externých pracovníkov vystavených riziku ionizujúceho žiarenia počas ich činnosti v kontrolovanom pásme.
4.	nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 348/2006 Z. z. o požiadavkách na zabezpečenie kontroly vysokoaktívnych žiaričov a opustených žiaričov.
5.	vyhláška Ministerstva zdravotníctva  Slovenskej republiky č. 524/2007 Z. z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o radiačnej monitorovacej sieti.
6.	vyhláška Ministerstva zdravotníctva  Slovenskej republiky č. 528/2007 Z. z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o požiadavkách na obmedzenie ožiarenia z prírodného žiarenia v znení vyhlášky č. 295/2015 Z. z.
7.	vyhláška Ministerstva zdravotníctva  Slovenskej republiky č. 545/2007 Z. z.,  ktorou sa ustanovujú podrobnosti o požiadavkách na zabezpečenie radiačnej ochrany pri činnostiach vedúcich k ožiareniu a činnostiach dôležitých z hľadiska radiačnej ochrany.
8.	príloha č. 1 vyhlášky Ministerstva zdravotníctva  Slovenskej republiky č. 209/2014 Z. z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o rozsahu požadovaných vedomostí pre skúšky odbornej spôsobilosti, o zriaďovaní a činnosti skúšobných komisií a o obsahu osvedčenia o odbornej spôsobilosti.

Prílohy
k zákonu č. .../2017 Z. z.

Vzhľadom na veľký rozsah sú prílohy č. 1 až  č. 14 zaradené v samostatnom súbore.

Čl. II
Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 123/1996 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 224/1996 Z. z., zákona č. 70/1997 Z. z., zákona č. 1/1998 Z. z., zákona č. 232/1999 Z. z., zákona č. 3/2000 Z. z., zákona č. 142/2000 Z. z., zákona č. 211/2000 Z. z., zákona č. 468/2000 Z. z., zákona č. 553/2001 Z. z., zákona č. 96/2002 Z. z., zákona č. 118/2002 Z. z., zákona č. 215/2002 Z. z., zákona č. 237/2002 Z. z., zákona č. 418/2002 Z. z., zákona č. 457/2002 Z. z., zákona č. 465/2002 Z. z., zákona č. 477/2002 Z. z., zákona č. 480/2002 Z. z., zákona č. 190/2003 Z. z., zákona č. 217/2003 Z. z., zákona č. 245/2003 Z. z., zákona č. 450/2003 Z. z., zákona č. 469/2003 Z. z., zákona č. 583/2003 Z. z., zákona č. 5/2004 Z. z., zákona č. 199/2004 Z. z., zákona č. 204/2004 Z. z., zákona č. 347/2004 Z. z., zákona č. 382/2004 Z. z., zákona č. 434/2004 Z. z., zákona č. 533/2004 Z. z., zákona č. 541/2004 Z. z., zákona č. 572/2004 Z. z., zákona č. 578/2004 Z. z., zákona č. 581/2004 Z. z., zákona č. 633/2004 Z. z., zákona č. 653/2004 Z. z., zákona č. 656/2004 Z. z., zákona č. 725/2004 Z. z., zákona č. 5/2005 Z. z., zákona č. 8/2005 Z. z., zákona č. 15/2005 Z. z., zákona č. 93/2005 Z. z., zákona č. 171/2005 Z. z., zákona č. 308/2005 Z. z., zákona č. 331/2005 Z. z., zákona č. 341/2005 Z. z., zákona č. 342/2005 Z. z., zákona č. 473/2005 Z. z., zákona č. 491/2005 Z. z., zákona č. 538/2005 Z. z., zákona č. 558/2005 Z. z., zákona č. 572/2005 Z. z., zákona č. 573/2005 Z. z., zákona č. 610/2005 Z. z., zákona č. 14/2006 Z. z., zákona č. 15/2006 Z. z., zákona č. 24/2006 Z. z., zákona č. 117/2006 Z. z., zákona č. 124/2006 Z. z., zákona č. 126/2006 Z. z., zákona č. 224/2006 Z. z., zákona č. 342/2006 Z. z., zákona č. 672/2006 Z. z., zákona č. 693/2006 Z. z., zákona č. 21/2007 Z. z., zákona č. 43/2007 Z. z., zákona č. 95/2007 Z. z., zákona č. 193/2007 Z. z., zákona č. 220/2007 Z. z., zákona č. 279/2007 Z. z., zákona č. 295/2007 Z. z., zákona č. 309/2007 Z. z., zákona č. 342/2007 Z. z., zákona č. 343/2007 Z. z., zákona č. 344/2007 Z. z., zákona č. 355/2007 Z. z., zákona č. 358/2007 Z. z., zákona č. 359/2007 Z. z., zákona č. 460/2007 Z. z., zákona č. 517/2007 Z. z., zákona č. 537/2007 Z. z., zákona č. 548/2007 Z. z., zákona č. 571/2007 Z. z., zákona č. 577/2007 Z. z., zákona č. 647/2007 Z. z., zákona č. 661/2007 Z. z., zákona č. 92/2008 Z. z., zákona č. 112/2008 Z. z., zákona č. 167/2008 Z. z., zákona č. 214/2008 Z. z., zákona č. 264/2008 Z. z., zákona č. 405/2008 Z. z., zákona č. 408/2008 Z. z., zákona č. 451/2008 Z. z., zákona č. 465/2008 Z. z., zákona č. 495/2008 Z. z., zákona č. 514/2008 Z. z., zákona č. 8/2009 Z. z., zákona č. 45/2009 Z. z., zákona č. 188/2009 Z. z., zákona č. 191/2009 Z. z., zákona č. 274/2009 Z. z., zákona č. 292/2009 Z. z., zákona č. 304/2009 Z. z., zákona č. 305/2009 Z. z., zákona č. 307/2009 Z. z., zákona č. 465/2009 Z. z., zákona č. 478/2009 Z. z., zákona č. 513/2009 Z. z., zákona č. 568/2009 Z. z., zákona č. 570/2009 Z. z., zákona č. 594/2009 Z. z., zákona č. 67/2010 Z. z., zákona č. 92/2010 Z. z., zákona č. 136/2010 Z. z., zákona č. 144/2010 Z. z., zákona č. 514/2010 Z. z., zákona č. 556/2010 Z. z., zákona č. 39/2011 Z. z., zákona č. 119/2011 Z. z., zákona č. 200/2011 Z. z., zákona č. 223/2011 Z. z., zákona č. 254/2011 Z. z., zákona č. 256/2011 Z. z., zákona č. 258/2011 Z. z., zákona č. 324/2011 Z. z., zákona č. 342/2011 Z. z., zákona č. 363/2011 Z. z., zákona č. 381/2011 Z. z., zákona č. 392/2011 Z. z., zákona č. 404/2011 Z. z., zákona č. 405/2011 Z. z., zákona č. 409/2011 Z. z., zákona č. 519/2011 Z. z., zákona č. 547/2011 Z. z., zákona č. 49/2012 Z. z., zákona č. 96/2012 Z. z., zákona č. 251/2012 Z. z., zákona č. 286/2012 Z. z., zákona č. 336/2012 Z. z., zákona č. 339/2012 Z. z., zákona č. 351/2012 Z. z., zákona č. 439/2012 Z. z., zákona č. 447/2012 Z. z., zákona č. 459/2012 Z. z., zákona č. 8/2013 Z. z., zákona č. 39/2013 Z. z., zákona č. 40/2013 Z. z., zákona č. 72/2013 Z. z., zákona č. 75/2013 Z. z., zákona č. 94/2013 Z. z., zákona č. 96/2013 Z. z., zákona č. 122/2013 Z. z., zákona č. 144/2013 Z. z., zákona č. 154/2013 Z. z., zákona č. 213/2013 Z. z., zákona č. 311/2013 Z. z., zákona č. 319/2013 Z. z., zákona č. 347/2013 Z. z., zákona č. 387/2013 Z. z., zákona č. 388/2013 Z. z., zákona č. 474/2013 Z. z., zákona č. 506/2013 Z. z., zákona č. 35/2014 Z. z., zákona č. 58/2014 Z. z., zákona č. 84/2014 Z. z., zákona č. 152/2014 Z. z., zákona č. 162/2014 Z. z., zákona č. 182/2014 Z. z., zákona č. 204/2014 Z. z., zákona č. 262/2014 Z. z., zákona č. 293/2014 Z. z., zákona č. 335/2014 Z. z., zákona č. 399/2014 Z. z., zákona č. 40/2015 Z. z. zákona č. 79/2015 Z. z., zákona č. 120/2015 Z. z., zákona č. 128/2015 Z. z., zákona č. 129/2015 Z. z., zákona č. 247/2015 Z. z., zákona č. 253/2015 Z. z., zákona č. 259/2015 Z. z., zákona č. 262/2015 Z. z., zákona č. 273/2015 Z. z., zákona č. 387/2015 Z. z., zákona 403/2015 Z. z., zákona 125/2016 Z. z., zákona 272/2016 Z. z., zákona 342/2016 Z. z. 386/2016 Z. z. a zákona 51/2017 Z. z. sa mení a dopĺňa takto:
V sadzobníku správnych poplatkov časti VIII. Finančná správa a obchodná činnosť sa položka 150  mení takto      
1. Písmeno k) znie: 
„k) Vydanie výpisu osobných dávok z centrálneho registra osobných dávok
       za pracovníka                                                                                             ....    10 eur“
2. Písmeno s) znie:
 „s) Vydanie povolenia
1.	Úradom verejného zdravotníctva Slovenskej republiky na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu podľa § 28 ods. 1  zákona č..../2017 Z. z. o radiačnej ochrane a o zmene a doplnení niektorých zákonov, týkajúceho sa jadrových zariadení       .....                                                                                                               1000 eur
2.	Úradom verejného zdravotníctva Slovenskej republiky na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu podľa § 28 ods. 2 a na vykonávanie činnosti podľa § 28 ods. 6 zákona č..../2017 Z. z. o radiačnej ochrane a o zmene a doplnení niektorých zákonov ..... 	                                                                                             50 eur 
3.	územne príslušným regionálnym úradom verejného zdravotníctva a Úradom verejného zdravotníctva Slovenskej republiky v územnom obvode Trnavského kraja a Trenčianskeho kraja na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu podľa § 28 ods. 3 až 5 zákona č..../2017 Z. z. o radiačnej ochrane a o zmene a doplnení niektorých zákonov .....  	                                                                                50 eur 
4.	Úradom verejného zdravotníctva Slovenskej republiky na poskytovanie služby dôležitej z hľadiska radiačnej ochrany podľa § 29 zákona č..../2017 Z. z. o radiačnej ochrane a o zmene a doplnení niektorých zákonov .....               50 eur
5.	Ministerstvom dopravy a výstavby Slovenskej republiky, Ministerstvom obrany Slovenskej republiky, Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky a Slovenskou informačnou službou ako príslušným orgánom štátnej správy v oblasti radiačnej ochrany podľa § 4 ods. 1 písm. d) až g) zákona č..../2017 Z. z. o radiačnej ochrane a o zmene a doplnení niektorých zákonov, na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu podľa § 28 ods. 3 písm. b) až e) a písm. g) a podľa § 28  ods. 5 písm. a) citovaného zákona ....                                                                                 50 eur
6.	Ministerstvom dopravy a výstavby Slovenskej republiky na prepravu a dopravu podľa § 28 ods. 2 písm. k) a l) zákona č..../2017 Z. z. o radiačnej ochrane a o zmene a doplnení niektorých zákonov  .....                                           50 eur.“.

3. Písmeno t) znie:
	„t) Zmena povolenia podľa písmena s) prvého bodu              .....	 100 eur.“.
4. Písmeno u) znie:
„u) Zmena povolenia podľa písmena s) druhého bodu  až šiesteho bodu .....     50 eur.“.	                                                                    
5.  Písmeno v) znie:
„v) Vydanie rozhodnutia 
1.	územne príslušným regionálnym úradu verejného zdravotníctva a Úradom verejného zdravotníctva Slovenskej republiky v územnom obvode Trnavského kraja a Trenčianskeho kraja o registrácii alebo jeho zmena .......                    30 eur                                                 
2.	Ministerstvom dopravy a výstavby Slovenskej republiky, Ministerstvom obrany Slovenskej republiky, Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky a Slovenskou informačnou službou ako príslušným orgánom štátnej správy v oblasti radiačnej ochrany podľa § 4 ods. 1 písm. d) až g) zákona č..../2017 Z. z. o radiačnej ochrane a o zmene a doplnení niektorých zákonov o registrácii alebo jeho zmena                                                  ....                                                                                                                 30 eur.“.
6.  Písmeno w) znie: 
„w) Vydanie rozhodnutia alebo záväzného stanoviska v oblasti radiačnej ochrany 
1.	Úradom verejného zdravotníctva Slovenskej republiky podľa § 32 ods. 3 týkajúceho sa jadrových zariadení .....                                                                          1 000 eur
2.	Úradom verejného zdravotníctva Slovenskej republiky podľa § 32 ods. 4....   50 eur
3.	územne príslušným regionálnym úradom verejného zdravotníctva a Úradom verejného zdravotníctva Slovenskej republiky v územnom obvode Trnavského kraja a Trenčianskeho kraja podľa § 32 ods. 5            .......                                      50 eur
4.	Ministerstvom dopravy a výstavby Slovenskej republiky, Ministerstvom obrany Slovenskej republiky, Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky a Slovenskou informačnou službou ako príslušným orgánom štátnej správy v oblasti radiačnej ochrany podľa § 4 ods. 1 písm. d) až g) zákona č..../2017 Z. z. o radiačnej ochrane a o zmene a doplnení niektorých zákonov podľa§ 32 ods. 5 písm. a) prvého až štvrtého bodu                                                                                                50  eur.“.
7. Písmeno x) znie:
„x) Uznanie odbornej spôsobilosti v oblasti radiačnej ochrany                   .....                                                                                                                         30 eur.“.
8. Písmeno y) znie:
„y)	Vydanie osvedčenia o odbornej spôsobilosti v oblasti radiačnej ochrany.....20 eur.“.                                                                         
9. Písmeno z) znie:
„z) Uznanie odbornej spôsobilosti experta na radiačnú ochranu...                     50 eur.“. 
10. Písmeno aa) znie:
„aa) Vyhotovenie duplikátu povolenia, rozhodnutia, záväzného stanoviska alebo duplikátu osvedčenia o odbornej spôsobilosti .....                                                              10 eur.“.

Čl. III
Zákon č. 576/2004 Z. z. o zdravotnej starostlivosti, službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 82/2005 Z. z., zákona č. 350/2005 Z. z., zákona č. 538/2005 Z. z., zákona č.  660/2005 Z. z., zákona č. 282/2006 Z. z., zákona č. 518/2007 Z. z., zákona č. 662/2007 Z. z., zákona č. 489/2008 Z. z., zákona č. 192/2009 Z. z., zákona č. 345/2009 Z. z., zákona č. 132/2010 Z. z., zákona č. 133/2010 Z. z., zákona č. 34/2011 Z. z., zákona č. 172/2011 Z. z., zákona č. 313/2012 Z. z., zákona č. 345/2012 Z. z., zákona č. 41/2013 Z. z., zákona č.  153/2013 Z. z., zákona č. 160/2013 Z. z., zákona č. 220/2013 Z. z., zákona č. 365/2013 Z. z., zákona č. 185/2014 Z. z., zákona č. 204/2014 Z. z., zákona č. 53/2015 Z. z., zákona č. 77/2015 Z. z., zákona č. 378/2015 Z. z., zákona č. 422/2015 Z. z., zákona č. 428/2015 Z. z., zákona č. 125/2016 Z. z., zákona č. 167/2016 Z. z., zákona č. 317/2016 Z. z. a zákona č. 386/2016 Z. z. sa mení a dopĺňa takto:

1.	V § 6 na konci úvodnej vety sa slová „(§ 6a)“ nahrádzajú slovami „(§ 6a, § 44 ods. 4)“. 

2.	V § 26 ods. 1 sa slová „pôrodnej asistencie a psychológie“ nahrádzajú slovami „pôrodnej asistencie, psychológie a lekárskeho ožiarenia“. 

3.	§ 27 sa dopĺňa odsekmi 4 a 5, ktoré znejú:
„(4) Osoby mladšie ako 18 rokov sa môžu zúčastňovať biomedicínskeho výskumu spojeného s lekárskym ožiarením len výnimočne, keď spôsob liečby skúmaný pri biomedicínskom výskume spojenom s lekárskym ožiarením môže priaznivo ovplyvniť chorobu takejto osoby a jej účasť schválila etická komisia (§ 26 ods. 5 až 7).

    (5) Z biomedicínskeho výskumu spojeného s lekárskym ožiarením sa musia vylúčiť zdravé osoby, ktoré boli v predchádzajúcich desiatich rokoch vystavené ožiareniu pri biomedicínskom výskume spojenom s lekárskym ožiarením, ak sa v novom biomedicínskom výskume spojenom s lekárskym ožiarením očakáva, že efektívna dávka účastníka výskumu by mohla prekročiť 10 mSv.“. 

4.	§ 29 sa dopĺňa odsekmi 9 až 11, ktoré znejú:
„(9) Biomedicínsky výskum spojený s lekárskym ožiarením možno vykonať, ak
a) veľkosť dávky ožiarenia účastníka výskumu, u ktorého sa od tohto ožiarenia neočakáva priamy prospech pre zdravie, neprekročí medzné dávky ožiarenia podľa osobitného predpisu,39b)
b) veľkosť dávky ožiarenia účastníka výskumu, u ktorého sa očakáva, že bude mať pri diagnostike alebo liečbe z tohto ožiarenia prospech je vopred stanovená,
c) pri diagnostike nie sú prekročené diagnostické referenčné úrovne podľa osobitného predpisu,39c)
d) návrh kladne posúdil Úrad verejného zdravotníctva Slovenskej republiky (ďalej len „úrad verejného zdravotníctva“) podľa osobitného predpisu.39d)   

    (10) Pri biomedicínskom výskume spojenom s lekárskym ožiarením sa musí postupovať podľa štandardných postupov na vykonávanie lekárskeho ožiarenia podľa osobitného predpisu.39e)

     (11) Ak sa v priebehu biomedicínskeho výskumu spojeného s lekárskym ožiarením zistí prekročenie medzných dávok podľa osobitného predpisu,39b)zodpovedný riešiteľ je povinný bezodkladne túto skutočnosť oznámiť úradu verejného zdravotníctva. 
 
    (12) Zodpovedný riešiteľ biomedicínskeho výskumu spojeného s lekárskym ožiarením je povinný do 30 dní po jeho ukončení  predložiť úradu verejného zdravotníctva záverečnú správu, v ktorej uvedie
a) priebeh výskumu, cieľ, odôvodnenie a popis rádiologických postupov, 
b) zoznam poskytovateľov zdravotnej starostlivosti a lekárskych rádiologických pracovísk, ktoré sa zúčastnili výskumu a zoznam odborníkov, ktorí vykonávali lekárske ožiarenie vrátane ich odbornej spôsobilosti,
c) popis individuálneho prínosu alebo spoločenského prínosu, 
d) počet účastníkov výskumu, ktorí boli vystavení ožiareniu, ich vekové zloženie, pohlavie a spôsob zabezpečenia ich radiačnej ochrany,
e) výšku osobných dávok účastníkov výskumu a analýzu ich možnej zdravotnej ujmy spojenej s ožiarením, aktivitu aplikovaných rádioaktívnych látok, ich chemická formu a spôsob aplikácie,
f) informácie o prekročení určených medzných dávok ožiarenia účastníkov výskumu, 
g) informácie o každom neplánovanom ožiarení alebo havarijnom ožiarení, 
h) spôsob zabezpečenia kvality a kontroly kvality.“.

Poznámky pod čiarou k odkazom 39b až 39e znejú:
„39b) § 110 ods. 1 zákona č. ... /2017 Z. z. o radiačnej ochrane a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
39c) § 9a ods. 2 zákona č. 578/2004 Z. z. v znení zákona č..../2017 Z. z. 
39d) § 32 ods. 4 písm. a) bod 7 zákona č. ... /2017 Z. z.
39e) § 9a ods. 4 zákona č. 578/2004 Z. z. v znení zákona č..../2017 Z. z.“. 

5.	§ 33 sa dopĺňa odsekom 3, ktorý znie:
„(3) Biomedicínskeho výskumu spojeného s lekárskym ožiarením sa nemôžu zúčastniť tehotné ženy; ak sa pri biomedicínskom výskume spojenom s lekárskym ožiarením aplikujú rádioaktívne látky, biomedicínskeho výskumu sa nemôžu zúčastniť ani dojčiace matky.“. 

6.	§ 44 vrátane nadpisu znie:

„LEKÁRSKE OŽIARENIE
§ 44

(1) Lekárske ožiarenie je ožiarenie ionizujúcim žiarením
a) pacienta,
b) osoby bez príznakov choroby v súvislosti s určením jej choroby,
c) osoby v súvislosti s liečbou, 
d) osoby v súvislosti s vykonávaním preventívnej prehliadky podľa osobitného predpisu,46)
e) osoby v súvislosti s vykonávaním skríningového programu, 
f) osoby, ktorá sa dobrovoľne zúčastní na biomedicínskom výskume spojenom s lekárskym ožiarením, alebo 
g) osoby, ktorá sprevádza pacienta alebo ho opatruje. 

           (2) Lekárske ožiarenie je odôvodnené, ak sa preukáže jeho dostatočný čistý prínos v porovnaní s individuálnou ujmou, ktorú ožiarenie môže spôsobiť, pričom sa zohľadňuje celkový možný diagnostický prínos alebo liečebný prínos lekárskeho ožiarenia pre zdravie jednotlivca a prínos pre spoločnosť a prihliada sa aj na účinnosť, prínos a riziká dostupných alternatívnych techník, ktoré vedú k rovnakému výsledku, ale vyžadujú menšie ožiarenie alebo ožiarenie nevyžadujú.

           (3) Ožiarenie osoby, ktorá mimo svojich povinností vedome a dobrovoľne sprevádza alebo opatruje pacienta, ktorý sa podrobuje lekárskemu ožiareniu je odôvodnené, ak sa preukáže jeho dostatočný čistý prínos, pričom sa zohľadňuje priamy zdravotný prínos pre pacienta, možný prínos pre sprevádzajúcu osobu alebo opatrujúcu osobu a zdravotná ujma, ktorú im môže ožiarenie spôsobiť.
 
(4) Klinická zodpovednosť je zodpovednosť zdravotníckeho pracovníka, ktorý vykonáva lekárske ožiarenie za individuálne lekárske ožiarenie a zahŕňa odôvodnenie lekárskeho ožiarenia, optimalizáciu lekárskeho ožiarenia,46a) klinické hodnotenie výsledkov, spoluprácu so zdravotníckymi pracovníkmi v súvislosti s postupmi spojenými s lekárskym ožiarením, ak je potrebná.

(6)	Klinická zodpovednosť podľa odseku 4 zahŕňa aj získavanie informácií o predchádzajúcom lekárskom ožiarení pacienta, poskytovanie informácií a záznamov o lekárskom ožiarení zdravotníckym pracovníkom, ktorí budú indikovať alebo vykonávať lekárske ožiarenie a poskytovanie informácií o rizikách ožiarenia pacientovi, sprevádzajúcej osobe, opatrujúcej osobe a iným osobám.
Poznámky pod čiarou k odkazom 46 a 46a znejú:
„46) § 2 a príloha č. 2 zákona č. 577/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.
46a)  § 109 zákona č. ..... /2017 Z. z.

7.	Za § 44 sa vkladajú § 44a až 44d, ktoré vrátane nadpisov znejú:
 
„§ 44a
Indikovanie lekárskeho ožiarenia

(1)	 Lekárske ožiarenie indikuje zubný lekár alebo lekár s odbornou spôsobilosťou na výkon špecializovaných pracovných činností v príslušnom špecializačnom odbore podľa osobitného predpisu47) (ďalej len „indikujúci lekár“); indikované lekárske ožiarenie je povinný odôvodniť, čo potvrdí podpisom a odtlačkom pečiatky v žiadosti o vykonanie lekárskeho ožiarenia. 

(2)	 Indikujúci lekár pred indikovaním lekárskeho ožiarenia je povinný 
a)	posúdiť informácie o zdravotnom stave pacienta,
b)	vyžiadať si údaje o predchádzajúcom lekárskom ožiarení pacienta alebo zdravotnú dokumentáciu a tieto údaje zohľadniť, aby sa predišlo neodôvodnenému lekárskemu ožiareniu, 
c)	zistiť, či pacient nebol vystavený významnému ožiareniu pri práci alebo lekárskemu ožiareniu, ktoré by mohlo ovplyvniť výsledok plánovanej liečby a tieto údaje zohľadniť pri plánovaní liečby,
d)	zohľadniť prínos a riziko alternatívnych metód, ktoré by viedli k splneniu cieľa pri menšej dávke ožiarenia alebo bez ožiarenia, 
a)	u ženy v reprodukčnom veku zistiť, či nie je tehotná alebo či nie je dojčiaca matka a tieto údaje zaznamenať do zdravotnej dokumentácie; ak tehotenstvo nie je možné vylúčiť, venovať odôvodneniu lekárskeho ožiarenia osobitnú pozornosť vzhľadom na typ plánovaného lekárskeho ožiarenia, jeho neodkladnosť a na veľkosť lekárskeho ožiarenia matky a nenarodeného dieťaťa, ak ide o ožiarenie v oblasti brucha a panvy,
b)	zohľadniť pri aplikácii rádioaktívnej látky dojčiacej matke jeho naliehavosť s ohľadom na veľkosť ožiarenia matky a dojčeného dieťaťa. 

§ 44b
Vykonávanie lekárskeho ožiarenia

(1)	 Lekárske ožiarenie vykonáva podľa štandardných postupov39e) poskytovateľom určený ošetrujúci zdravotnícky pracovník s príslušnou odbornou spôsobilosťou podľa osobitného predpisu.47)

(2)	 Ošetrujúci zdravotnícky pracovník, ktorý vykonáva lekárske ožiarenie, je povinný pred lekárskym ožiarením poučiť pacienta alebo jeho zákonného zástupcu o riziku spojenom s lekárskym ožiarením. Ustanovenia § 6 ods. 2 až 4, 8 a ods. 10 prvá veta platia rovnako;   ošetrujúci zdravotnícky pracovník je ďalej povinný
a)	vykonať lekárske ožiarenie len na základe odôvodnenej indikácie uvedenej v žiadosti o vykonanie lekárskeho ožiarenia podľa § 44a,
b)	zabezpečiť, aby dávka lekárskeho ožiarenia pri diagnostike bola optimalizovaná podľa osobitného predpisu,47a)
c)	zabezpečiť, aby pri liečbe bola dávka lekárskeho ožiarenia v cieľovom objeme pre každé  ožiarenie pacienta individuálne stanovená lekárom a klinickým fyzikom a jej podanie overené, dávka v tkanive mimo cieľový objem musí byť taká nízka ako je rozumne dosiahnuteľná, 
d)	obmedziť podľa osobitného predpisu47b) ožiarenie osoby, ktorá pacienta sprevádza alebo ho opatruje, 
e)	venovať osobitnú pozornosť výberu vhodného prístroja a príslušenstva pri ožiarení
1. dieťaťa,   
2. osoby v rámci skríningového programu,
3. osoby, ktorej sa má aplikovať vysoká dávka ožiarenia, 
4. ženy, u ktorej nemožno tehotenstvo vylúčiť; pri ožiarení v oblasti brucha a panvy zohľadniť ožiarenie tehotnej ženy a plodu.

(3)	Ošetrujúci zdravotnícky pracovník po aplikácii rádioaktívnej látky pacientovi pri liečbe je povinný v písomnej forme preukázateľne mu odovzdať pokyny, ktorých cieľom je obmedziť veľkosť ožiarenia iných osôb v kontakte s ním. 

 § 44c
Osobitná ochrana tehotnej ženy a dojčiacej matky pri lekárskom ožiarení

(1)	 Ošetrujúci zdravotnícky pracovník, ktorý vykonáva lekárske ožiarenie, je povinný
a)	venovať osobitnú pozornosť výberu vhodného prístroja a príslušenstva pri ožiarení
1.	tehotnej ženy, pri ožiarení v oblasti brucha a panvy zohľadniť ožiarenie tehotnej ženy a plodu,
2.	dojčiacej matky, ktorej sa má aplikovať rádioaktívnej látky zohľadniť ožiarenie dojčiacej matky a dojčeného dieťaťa,
b)	preukázateľne informovať 
1.	tehotnú ženu o možnom riziku spojenom s lekárskym ožiarením jej plodu, a tento údaj zaznamenať do zdravotnej dokumentácie,
2.	dojčiacu matku, u ktorej je plánovaná aplikácia  rádioaktívnej látky, o možnom riziku spojenom s dojčením dieťaťa alebo blízkym kontaktom s dojčeným dieťaťom a tento údaj zaznamenať do zdravotnej dokumentácie,
3.	dojčiacu matku po aplikácii rádioaktívnej látky o nutnosti prerušiť dojčenie na čas, ktorý určí ošetrujúci lekár.

(2)	 Poskytovateľ zdravotnej starostlivosti je povinný zabezpečiť tehotnej žene, ktorá sa podrobila lekárskemu ožiareniu v čase, keď o svojej tehotnosti nevedela, aj stanovenie veľkosti dávky v plode; veľkosť dávky musí stanoviť klinický fyzik, ak ho poskytovateľ zdravotnej starostlivosti nemá k dispozícii, môže požiadať o spoluprácu experta na radiačnú ochranu

§ 44d
Popis vyšetrenia a záznam vyšetrenia

(1)	 Ošetrujúci lekár po vykonaní lekárskeho ožiarenia je povinný bezodkladne vyhotoviť pre indikujúceho lekára, ktorý žiadal popis výsledku vyšetrenia alebo popis liečby správu, ktorá obsahuje údaje podľa § 21 ods. 1 písm. a), c) až g) a údaj o dávke lekárskeho ožiarenia alebo údaj umožňujúci posúdiť ju, ktorým je
a)	vstupná dávka alebo údaj potrebný na jej odhad pri diagnostike, 
b)	špecifikácia aplikovanej rádioaktívnej látky vrátane jej chemickej formy a aktivity, alebo
c)	veľkosť dávky v cieľovom objeme, veľkosť povrchovej dávky a časový postup lekárskeho ožiarenia pri liečbe.   

(2)	 Ošetrujúci zdravotnícky pracovník, ktorý lekárske ožiarenie vykonal, je povinný bezodkladne vyhotoviť pre indikujúceho lekára záznam vyšetrenia alebo záznam liečby, ktorý obsahuje údaje podľa § 21 ods. 1 písm. a), f), g) a údaj o dávke lekárskeho ožiarenia alebo údaj umožňujúci posúdiť ju podľa odseku 1 písm. a) až c).“. 

Poznámky pod čiarou k odkazom 47 až 47b znejú:
„47) § 33 ods. 8 a § 39 ods. 3 zákona č. 578/204 Z. z. v znení neskorších predpisov.
47a) § 109 zákona č. .../2017 Z. z.
47b) § 111  zákona č. .../2017 Z. z.“.

8.	Príloha č. 3 sa dopĺňa jedenástym bodom, ktorý znie:
„11. Smernica Rady 2013/59/EURATOM z 5. decembra 2013, ktorou sa stanovujú základné bezpečnostné normy ochrany pred nebezpečenstvami vznikajúcimi v dôsledku ionizujúceho žiarenia, a ktorou sa zrušujú smernice 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom a 2003/122/Euratom (Ú. v. L13/1, 17. 1. 2014).“.

Čl. IV
Zákon č. 578/2004 Z. z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 720/2004 Z. z., zákona č. 351/2005 Z. z., zákona č. 538/2005 Z. z., zákona č. 282/2006 Z. z., zákona č. 527/2006 Z. z., zákona č. 673/2006 Z. z., uznesenia Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 18/2007 Z. z., zákona č. 272/2007 Z. z., zákona č. 330/2007 Z. z., zákona č. 464/2007 Z. z., zákona č. 653/2007 Z. z., uznesenia Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 206/2008 Z. z., zákona č. 284/2008 Z. z., zákona č. 447/2008 Z. z., zákona č. 461/2008 Z. z., zákona č. 560/2008 Z. z., zákona č. 192/2009 Z. z., zákona č. 214/2009 Z. z., zákona č. 8/2010 Z. z., zákona č. 133/2010 Z. z., zákona č. 34/2011 Z. z., zákona č. 250/2011 Z. z., zákona č. 362/2011 Z. z., zákona č. 390/2011 Z. z., zákona č. 512/2011 Z. z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 5/2012 Z. z., zákona č. 185/2012 Z. z., zákona č. 313/2012 Z. z., zákona č. 324/2012 Z. z., zákona č. 41/2013 Z. z., zákona č. 153/2013 Z. z., zákona č. 204/2013 Z. z., zákona č. 220/2013 Z. z., zákona č. 365/2013 Z. z., zákona č. 185/2014 Z. z., zákona č. 333/2014 Z. z., zákona č. 53/2015 Z. z., zákona č. 77/2015 Z. z., zákona č. 393/2015 Z. z., zákona č. 422/2015 Z. z., zákona č. 428/2015 Z. z., zákona č. 91/2016 Z. z., zákona č. 125/2016 Z. z., zákona č. 167/2016 Z. z., zákona č. 317/2016 Z. z., zákona č. 356/2016 Z. z. a zákona č. 41/2017 Z. z.  sa mení a dopĺňa takto:

1.	Za § 9 sa vkladá § 9a, ktorý vrátane nadpisu znie:
„§ 9a
 Systém kvality poskytovateľa, ktorý pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti vykonáva lekárske ožiarenie
(1)	Súčasťou systému kvality poskytovateľa, ktorý pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti vykonáva lekárske ožiarenie, je používanie štandardných indikačných kritérií a dodržiavanie štandardných postupov na vykonávanie lekárskeho ožiarenia pri diagnostike alebo liečbe  a dodržiavanie diagnostických referenčných úrovní.

(2)	Diagnostická referenčná úroveň je hodnota dávky pri diagnostike v rádiológii alebo v intervenčnej rádiológii alebo hodnota aktivity rádioaktívnej látky aplikovanej v nukleárnej medicíne, určená pre typické vyšetrenie skupiny štandardných pacientov alebo štandardných fantómov pre definovaný typ rádiologického prístroja. Diagnostické referenčné úrovne lekárskeho ožiarenia ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo zdravotníctva. 

(3) Súčasťou systému kvality podľa odseku 1 je klinický audit, ktorým je systematické preverovanie a hodnotenie lekárskych diagnostických a liečebných postupov v súvislosti s vykonávaním lekárskeho ožiarenia. Cieľom klinického auditu je zlepšiť kvalitu a výsledky poskytovania zdravotnej starostlivosti; výsledky sa porovnávajú so schválenými štandardnými postupmi na vykonávanie lekárskeho ožiarenia pri diagnostike alebo liečbe pre správnu klinickú prax; ak je to potrebné štandardné postupy sa upravujú alebo sa použijú nové štandardné postupy. 

(4) Štandardné postupy na vykonávanie lekárskeho ožiarenia pri diagnostike alebo liečbe ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo zdravotníctva.

2.	V § 18 ods. 2 a § 19 ods. 2 sa slová „ag) a ai)“ nahrádzajú slovami „ag), ai) a ap)“.

3.	V poznámke pod čiarou k odkazu 45 sa slová „§ 26 až 41 a § 43“  nahrádzajú slovami „§ 26 až 34, § 39 až 41, a § 43 až 44a“.   

4.	V § 79 sa odsek 1 dopĺňa písmenami an) až ar), ktoré znejú: 
„an) dodržiavať diagnostické referenčné úrovne pri lekárskom ožiarení,
ao) dodržiavať systém kvality poskytovateľa, ktorý pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti vykonáva lekárske ožiarenie (§ 9a), 
ap) zabezpečiť v pravidelných lehotách skúšku dlhodobej stability podľa osobitného predpisu55jas)  každého prístroja určeného na lekárske ožiarenie,
aq) zabezpečiť zdravotníckemu pracovníkovi, ktorý indikuje lekárske ožiarenie alebo ktorý vykonáva lekárske ožiarenie odbornú prípravu v radiačnej ochrane osobou, ktorá má povolenie vydané Úradom verejného zdravotníctva Slovenskej republiky podľa osobitného predpisu,jat) 
ar) umiestniť na vhodnom, verejne dostupnom a viditeľnom mieste oznam, ktorý upozorňuje na význam včasného oznámenia tehotenstva.“. 
Poznámky pod čiarou k odkazom 55jas) a 55jat) znejú:
„55jas) Príloha č. 9 zákona  č. ..../2017 Z. z.  o radiačnej ochrane a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
55jat)  §  29  ods. 1 písm. a) zákona  č. ..../2017 Z. z.“.

5.	V § 79 sa odsek 3 dopĺňa písmenom j), ktoré znie:
„j) odseku 1 písm. an), ao), ap), aq) a ar) sa vzťahujú len na poskytovateľa, ktorý pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti vykonáva lekárske ožiarenie.“. 
6.	V § 80 sa za odsek 1 vkladá nový odsek 2, ktorý znie: 
„(2) Zdravotnícky pracovník v zdravotníckom povolaní klinický fyzik u poskytovateľa, ktorý vykonáva lekárske ožiarenie, zodpovedá za
a)	optimalizáciu radiačnej ochrany pacientov a iných osôb podrobujúcich sa lekárskemu ožiareniu vrátane uplatnenia a používania diagnostických referenčných úrovní,
b)	individuálne plánovanie veľkosti ožiarenia cieľového objemu pri liečebnej aplikácii ionizujúceho žiarenia,
c)	stanovenie veľkosti ožiarenia pacienta pri jednotlivých rádiologických postupoch vrátane výpočtu dávky na plod,
d)	stanovenie zvyškovej aktivity rádionuklidov v tele pacienta pri jeho prepustení zo zdravotníckeho zariadenia,
e)	optimalizáciu radiačnej ochrany zdravotníckych pracovníkov, ktorí vykonávajú lekárske ožiarenie alebo ktorí ošetrujú pacienta s aplikovanou rádioaktívnou látkou,
f)	analýzu udalostí, pri ktorých došlo alebo by mohlo dôjsť k havarijnému ožiareniu alebo neplánovanému lekárskemu ožiareniu,
g)	poskytovanie informácií pacientovi alebo jeho zákonnému zástupcovi o možných rizikách ožiarenia sprevádzajúcej osoby, opatrujúcej osoby a iných osôb, ktoré by sa mohli dosť do kontaktu s pacientom s aplikovanou rádioaktívnou látkou po jeho prepustení zo zdravotníckeho zariadenia.“.

7.	 V §  82 ods. 1 písm. a) sa slová „zr) a zt),)“ nahrádzajú slovami „zr), zt) a ar)“. 

8.	V §  82 ods. 1 písm. c) sa slová „zk) a zy)“ nahrádzajú slovami „zk), zy), an) a ao)“.

9.	Za § 102z sa vkladá § 102aa, ktorý vrátane nadpisu znie:

„§ 102aa
Prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1. januára 2018
(1)	Poskytovateľ, ktorý má povolenie na prevádzkovanie zdravotníckeho zariadenia vydané do 31. decembra 2017, a ktorý pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti vykonáva lekárske ožiarenie, je povinný vytvoriť systém kvality podľa § 9a najneskôr do 30. júna 2018. Na poskytovateľa podľa prvej vety sa povinnosť podľa § 79 ods. 1 písm. ap) vzťahuje od 1. júla 2018.
(2)	Poskytovateľ, ktorý má povolenie na prevádzkovanie zdravotníckeho zariadenia, ktorý pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti vykonáva lekárske ožiarenie, je povinný pre zdravotníckeho pracovníka, ktorý indikuje lekárske ožiarenie alebo ktorý vykonáva lekárske ožiarenie zabezpečiť odbornú prípravu v radiačnej ochrane osobou, ktorá má povolenie vydané Úradom verejného zdravotníctva Slovenskej republiky podľa osobitného predpisu,55jat) najneskôr 
a)	do 31. decembra 2020, ak odborná príprava v radiačnej ochrane nebola obsahom odbornej prípravy na výkon zdravotníckeho povolania alebo obsahom špecializačného štúdia,
b)	do šiestich mesiacov absolventovi štúdia v študijnom odbore, ktorý získal odbornú spôsobilosť na výkon zdravotníckeho povolania alebo odbornú spôsobilosť na výkon špecializovaných pracovných činností, ak odborná príprava v radiačnej ochrane nebola obsahom odbornej prípravy na výkon zdravotníckeho povolania alebo obsahom špecializačného štúdia,
c)	do šiestich mesiacov od začatia výkonu zdravotníckeho povolania u poskytovateľa zdravotníckemu pracovníkovi, ktorý mal prerušený výkon zdravotníckeho povolania (§ 34), ak odborná príprava v radiačnej ochrane nebola obsahom odbornej prípravy na výkon zdravotníckeho povolania alebo obsahom špecializačného štúdia.

(3)	 Na poskytovateľa podľa odseku 2 písm. a) sa povinnosť podľa § 79 ods. 1 písm. aq) vzťahuje od 1. januára 2021.

10.	Príloha č. 1 sa dopĺňa jedenástym bodom, ktorý znie:

„11. Smernica Rady 2013/59/EURATOM z 5. decembra 2013, ktorou sa stanovujú základné bezpečnostné normy ochrany pred nebezpečenstvami vznikajúcimi v dôsledku ionizujúceho žiarenia, a ktorou sa zrušujú smernice 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom a 2003/122/Euratom (Ú. v. L13/1, 17. 1. 2014).“.

Čl. V
Zákon č. 579/2004 Z. z. o záchrannej zdravotnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov, v znení zákona č. 351/2005 Z. z., zákona č. 284/2008 Z. z., zákona č. 461/2008 Z. z., zákona č. 8/2009 Z. z., zákona č. 41/2013 Z. z., zákona č. 153/2013 Z. z., zákona č. 185/2014 Z. z., zákona č. 77/2015 Z. z., zákona č. 428/2015 Z. z. a zákona č. 167/2016 Z. z. sa dopĺňa takto: 
1.	V § 5 sa odsek 1 sa dopĺňa písmenom p), ktoré znie:
„p) zabezpečiť zdravotníckym pracovníkom v záchrannej zdravotnej službe odbornú prípravu v radiačnej ochrane osobou, ktorá má povolenie vydané Úradom verejného zdravotníctva Slovenskej republiky podľa osobitného predpisu.6aa)“.
Poznámka pod čiarou k odkazu 6aa znie:
„6aa) § 29 ods. 1 písm. a) zákona č. ..../2017 Z. z. o radiačnej ochrane a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“.
2.	Za § 9 sa vkladá § 10, ktorý vrátane nadpisu znie:
„§ 10
Prechodné ustanovenia k úpravám účinným od  1. januára 2018
(1)	Poskytovateľ záchrannej zdravotnej služby, ktorý má povolenie na prevádzkovanie zdravotníckeho zariadenia vydané do 31. decembra 2017, je povinný splniť povinnosť podľa § 5 ods. 1 písm. p) najneskôr
a)	do 31. decembra 2020, ak odborná príprava v radiačnej ochrane nebola obsahom odbornej prípravy na výkon zdravotníckeho povolania alebo obsahom špecializačného štúdia,
b)	do šiestich mesiacov absolventovi štúdia v študijnom odbore, ktorý získal odbornú spôsobilosť na výkon zdravotníckeho povolania alebo odbornú spôsobilosť na výkon špecializovaných pracovných činností, ak odborná príprava v radiačnej ochrane nebola obsahom odbornej prípravy na výkon zdravotníckeho povolania alebo obsahom špecializačného štúdia,
c)	do šiestich mesiacov od začatia výkonu zdravotníckeho povolania u poskytovateľa záchrannej zdravotnej služby zdravotníckemu pracovníkovi, ktorý mal prerušený výkon zdravotníckeho povolania (§ 34), ak odborná príprava v radiačnej ochrane nebola obsahom odbornej prípravy na výkon zdravotníckeho povolania alebo obsahom špecializačného štúdia.

(2)	Na poskytovateľa záchrannej zdravotnej služby podľa odseku 1 písm. a) sa povinnosť podľa § 5 ods. 1 písm. p) vzťahuje od 1. januára 2021.“.

3.	Dopĺňa sa príloha, ktorá vrátane nadpisu znie:
„Príloha
k zákonu č. 579/2004 Z. z.  
Zoznam preberaných právne záväzných aktov Európskej únie
       Smernica Rady 2013/59/EURATOM z 5. decembra 2013, ktorou sa stanovujú základné bezpečnostné normy ochrany pred nebezpečenstvami vznikajúcimi v dôsledku ionizujúceho žiarenia, a ktorou sa zrušujú smernice 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom a 2003/122/Euratom (Ú. v. L13/1, 17. 1. 2014).“.

Čl. VI
Zákon č. 7/2005 Z. z. o konkurze a reštrukturalizácii a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 353/2005 Z. z., zákona č. 520/2005 Z. z., zákona č. 198/2007 Z. z., zákona č. 209/2007 Z. z., zákona č. 270/2008 Z. z., zákona č. 552/2008 Z. z., zákona č. 477/2008 Z. z., zákona č. 276/2009 Z. z., zákona č. 492/2009 Z. z., zákona č. 224/2010 Z. z., zákona č. 130/2011 Z. z., zákona č. 348/2011 Z. z., zákona č. 305/2013 Z. z., zákona č. 371/2014 Z. z., zákona č. 87/2015 Z. z., zákona č. 117/2015 Z. z., zákona č. 390/2015 Z. z., zákona č. 437/2015 Z. z., zákona č. 282/2015 Z. z., Z. z., zákona č. 389/2015 Z. z., zákona č. 91/2016 Z. z., zákona č. 125/2016 Z. z., zákona č. 291/2016 Z. z., zákona č. 315/2016 Z. z. a zákona č. 377/2016 Z. z. sa mení a dopĺňa takto:
1.	V § 87 ods. 2 sa za písmeno a) vkladá nové písmeno b), ktoré znie:
„b) náklady na likvidáciu rádioaktívneho žiariča,“.
Doterajšie písmená  b) až m) sa označujú ako c) až n).
2.	V § 88 ods. 1 písm. a) sa slová „§ 87 ods. 2 písm. i“  nahrádzajú slovami  „§ 87 ods. 2 písm. j“.  

Čl. VII
Zákon č. 238/2006 Z. z. zákon o Národnom jadrovom fonde na vyraďovanie jadrových zariadení a na nakladanie s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi (zákon o jadrovom fonde) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 528/2006 Z. z., zákona č. 94/2007 Z. z., zákona č. 408/2008 Z. z., zákona č. 143/2010 Z. z., zákona č. 550/2011 Z. z., zákona č. 251/2012 Z. z., zákona č. 391/2012 Z. z. a zákona č.  143/2013 Z. z sa mení a dopĺňa takto: 
1.	V § 7 ods. 1 sa vypúšťa písmeno k).
Poznámky pod čiarou k odkazom 19a a 19b sa vypúšťajú.
Doterajšie písmeno l) sa označuje ako písmeno k).
2.	V § 7 ods.1 písmeno k) znie:
„k) poplatky od žiadateľa na vydanie povolenia na vykonávanie činnosti vedúcej k ožiareniu s vysokoaktívnym žiaričom podľa osobitného predpisu.19c)“.
Poznámka pod čiarou k odkazu 19c znie:
„19c) § 30 ods. 8 zákona č. ..../2017 Z. z. o radiačnej ochrane a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“.
Poznámka pod čiarou k odkazu  19d sa vypúšťa.
3.	V § 7 odsek 8 znie:
     „(8) Žiadateľ, ktorý platí poplatky podľa odseku 1 písm. k), je povinný na podúčet jadrového fondu uvedeného v § 8 ods. 1 písm. i) zložiť sumu vo výške úplných nákladov spojených so zberom, triedením, skladovaním, spracovaním, úpravou na uloženie a uložením nepoužívaného rádioaktívneho vysokoaktívneho žiariča ako rádioaktívneho odpadu určenej organizáciou, ktorá spĺňa podmienky podľa osobitného predpisu,19e) a ktorá zároveň spĺňa podmienky podľa § 10 ods. 1 (ďalej len "oprávnená organizácia"); oprávnená organizácia o výške určenej sumy informuje jadrový fond.“.
Poznámka pod čiarou k odkazu 19e znie:
„19e) § 28 ods. 1 písm. c) zákona č. ..../2017 Z. z. o radiačnej ochrane a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“.
4.	V § 7 sa vypúšťa odsek 9.
Doterajšie odseky 10 až 12 sa označujú ako odseky 9 až 11.
5.	V § 7 ods. 9 sa slová „písm. k) a l)“ nahrádzajú slovami  „písm. k)“.

6.	V § 9 ods. 1 písm. i) sa slová „písm. k) a l)“ nahrádzajú slovami  „písm. k)“.

Čl. VIII
Zákon č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 140/2008 Z. z., zákona č. 461/2008 Z. z., zákona č. 540/2008 Z. z., zákona č. 170/2009 Z. z., zákona č. 67/2010 Z. z., zákona č. 132/2010 Z. z.,  zákona č. 136/2010 Z. z., zákona č. 172/2011 Z. z., zákona č. 470/2011 Z. z., zákona č. 306/2012 Z. z., zákona č. 74/2013 Z. z., zákona č. 153/2013 Z. z., zákona č. 204/2014 Z. z., zákona č. 77/2015 Z. z., zákona č. 403/2015 Z. z., zákona č. 91/2016 Z. z.,  zákona č. 125/2016 Z. z., zákona č. 355/2016 Z. z., zákona č. 40/2017 Z. z. a zákona č..../2017 Z. z. sa mení a dopĺňa takto:

1.	V § 1 sa vypúšťa písmeno f).
Doterajšie písmená g) až  j) sa označujú ako písmená f) až i).

2.	V § 2 sa vypúšťa odsek 2.
Poznámky pod čiarou k odkazom 1, 2, 2aa a 2ab sa vypúšťajú.

3.	V § 4 ods. 1 písm. d) sa vypúšťajú tieto slová: „ako aj limity ožiarenia a podmienky na nakladanie s rádioaktívnymi odpadmi z hľadiska ich možného vplyvu na verejné zdravie,“.

4.	V § 5 sa vypúšťa odsek 5.
Doterajšie odseky 6 a 7 sa označujú ako odseky 5 a 6.

5.	V § 6 ods. 3 písmeno w) sa slová „podľa § 5 ods. 6 písm. b) až d) a g) až k)“ nahrádzajú slovami „podľa § 5 ods. 5 písm. b) až d) a g) až k)“.

6.	V § 6 sa vypúšťajú odseky 4 a 5.
Doterajšie odseky 6 až 8 sa označujú ako odseky 4 až 6.

7.	V § 6 ods. 6 sa slová „odsekov 3, 4 a 6“ nahrádzajú slovami „ odsekov 3 a 4“.

8.	V § 7 písm. e) sa na konci vypúšťajú slová „a ods. 5 písm. b)“.

9.	V § 7 písm. f) sa vypúšťajú tieto slová: „na činnosti vedúce k ožiareniu podľa § 15 ods. 1 písm. c) a na činnosti dôležité z hľadiska radiačnej ochrany podľa § 15 ods. 1 písm. e),“.

10.	V § 7 sa vypúšťa písmeno j).
Doterajšie písmená k) až p) sa označujú ako písmená j) až o). 

11.	§ 9 sa vypúšťa.

12.	V § 11 písm. r) sa vypúšťajú slová „v odbore ochrany zdravia pred ionizujúcim žiarením“.

13.	V § 12 ods. 1 sa vypúšťa písmeno d).

14.	V § 12 sa vypúšťa odsek 5.
Doterajšie odseky 6 a 7 sa označujú ako odseky 5 a 6.

15.	V § 13 sa vypúšťa odsek 5.
Doterajšie odseky 6 až 9 sa označujú ako odseky 5 až 8.
Poznámky pod čiarou  k odkazom 19 a 20 sa vypúšťajú.

16.	V § 13 sa vypúšťa odsek 6.
Doterajšie odseky 7 až 8 sa označujú ako odseky 6 a 7.

17.	V § 13 sa vypúšťa odsek 6. 

18.	V § 15 ods. 1 sa vypúšťajú písmená c) až e).
Doterajšie písmená f) a g) sa označujú ako písmená c) a d).

19.	V § 16 sa vypúšťajú odseky 6 až 8.
Doterajšie odseky 9 až 38 sa označujú ako odseky 6 až 35.

20.	V § 16 ods. 6 sa slová „v § 15 ods. 1 písm. f)“ nahrádza slovami „v § 15 ods. 1 písm. c)“.

21.	V § 16 ods. 7 sa slová „v § 15 ods. 1 písm. g)“ nahrádza slovami „v § 15 ods. 1 písm. d)“.

22.	V § 16 ods. 9  písm. a) sa slová „podľa odseku 18, 19, 21 alebo 22“ nahrádza slovami „podľa odseku 15, 16 alebo 18“ a v § 16 ods. 9 písm. b) sa slová „odseky 24 a 25“ nahrádzajú slovami „odseky 21 a 22“.

23.	V § 16 ods. 10  písm. a) sa slová „podľa odseku 18, 19, 21 alebo 22“ nahrádza slovami „podľa odseku 15, 16 alebo 18“ a v § 16 ods. 10 písm. b) sa slová „odseky 24 a 25“ nahrádzajú slovami „odseky 21 a 22“.

24.	V § 16 ods. 14 písm. d) sa slová „podľa odsekov 24 a 25“ nahrádzajú slovami „podľa odsekov 21 a 22“.

25.	V § 16 ods. 14 písm. e) znie:

„e) kópiu dokladu o absolvovaní odbornej prípravy podľa odseku 9 písm. b) alebo odseku 10 písm. b), ktorý nesmie byť starší ako dva roky, ak žiada o overenie odbornej spôsobilosti podľa § 15 ods. 3 písm. a) a b),“.
 
26.	V § 16 ods. 15 sa slová „podľa odseku 17 písm. e)“ nahrádzajú slovami „podľa odseku 14 písm. e)“.

27.	V § 16 ods. 16 sa slová „podľa odseku 17 písm. e)“ nahrádzajú slovami „podľa odseku 14 písm. e)“.

28.	V § 16 ods. 17 sa slová „ odseku 19“ nahrádzajú slovami „odseku 16“.

29.	V § 16 ods. 18 sa slová „v odseku 18“ nahrádza slovami „v odseku 15“ a slová „podľa odseku 17 písm. e)“ nahrádza slovami „podľa odseku 14 písm. e)“.

30.	V § 16 ods. 19 sa slová „odseku 19“ nahrádzajú slovami „odseku 16“ a slová „podľa odseku 17 písm. e)“ sa nahrádzajú slovami „podľa  odseku 14 písm. e)“.

31.	V § 16 ods. 20 sa slová „podľa odsekov 21 a 22“ nahrádzajú slovami  „podľa odsekov 18 a 19“ a slová „podľa odsekov 18, 19, 21 a 22“ nahrádzajú slovami „podľa odsekov  15, 16, 18 a 19“.

32.	V § 16 ods. 21 v  úvodnej vete sa slová „v odseku 18“ nahrádzajú slovami „v odseku 15“  

33.	V § 16 ods. 21 písm. a) sa slová „podľa odseku 27“ nahrádzajú slovami „podľa odseku 24“.

34.	V § 16 ods. 22 v úvodnej vete sa slová „odseku 19“ nahrádzajú slovami „odseku 16“.

35.	V § 16 ods. 22 písm. a) sa slová „podľa odseku 27“ nahrádzajú slovami „podľa odseku 24“.

36.	V § 16 ods. 23 sa slová „odseku 25 písm. a), c) a e)“ nahrádzajú slovami „odseku 22 písm. a), c) a e)“ a slová „podľa odseku 25 písm. b) a d)“ nahrádzajú slovami „podľa odseku 22 písm. b) a d)“.

37.	V § 16 ods. 24 sa slová „podľa odsekov 24 a 25“ nahrádzajú slovami „podľa odsekov 21 a 22“ a slová „podľa odsekov 18 a 19“  nahrádzajú slovami „podľa odsekov 15 a 16“.

38.	V § 16 ods. 25 sa slová „podľa odsekov 24 a 25“ nahrádzajú slovami „podľa odsekov 21 a 22“ a slová „podľa odseku 27“  sa nahrádzajú slovami „podľa odseku 24“.

39.	V § 16 ods. 26 sa slová „podľa odsekov 18, 19, 21, 22, 24 a 25“ nahrádzajú slovami  „podľa odsekov  15, 16, 18, 19, 21 a 22“.

40.	V § 16 ods. 27 sa slová „podľa odseku 29“ nahrádzajú slovami „podľa odseku 26“.

41.	V § 16 odsek 28 znie: 
„(28)  Vzdelanie podľa odseku 4 písm. a), odseku 6 písm. a), odseku 9 písm. a) a odseku 10 písm. a) sa preukazuje dokladom o absolvovaní príslušného vzdelania alebo dokladom o uznaní dokladu o vzdelaní podľa osobitných predpisov.22)“.

42.	V § 16 ods. 32 písm. c) sa slová „podľa odseku 29“ nahrádzajú slovami „podľa odseku 26“ a slová „podľa odseku 30“ sa nahrádzajú slovami „podľa odseku 27“.

43.	V § 16 ods. 33  písm. a) sa slová „podľa odseku 35 písm. a) a c)“ nahrádzajú slovami „podľa odseku 32 písm. a) a c)“.

44.	V § 16 ods. 33  písm. b) sa slová „podľa odseku 35 písm. b) “ nahrádzajú slovami „podľa odseku 32 písm. b)“.

45.	V § 16 ods. 35 sa slová „podľa odseku 32“ nahrádzajú slovami „podľa odseku 29“.

46.	V § 30d ods. 1 písm. c)  sa na konci čiarka nahrádza bodkočiarkou a dopĺňajú sa slová:
 „pri posúdení zdravotného rizika z expozície ionizujúcemu žiareniu spolupracuje s pracovnou zdravotnou službou aj expert na radiačnú ochranu,34ha)“
Poznámka pod čiarkou k odkazu 34ha znie:
„34ha) § 49 ods. 3 písm. e) zákona č. ...../2017 Z. z.“.
47.	V § 30e ods. 1 sa vypúšťa písmeno d).
48.	V § 30e ods. 8 písm. b) sa vypúšťajú slová „a u pracovníka so zdrojmi ionizujúceho žiarenia kategórie A“.

49.	 § 31 vrátane nadpisu znie:

„§ 31 
Posúdenie zdravotných rizík a kategorizácia prác

(1) Podľa úrovne a charakteru faktorov práce a pracovného prostredia, ktoré môžu ovplyvniť zdravie zamestnancov, posúdenia zdravotných rizík a na základe zmien zdravotného stavu zamestnancov sa práce zaraďujú do štyroch kategórií.
   (2) Do prvej kategórie sa zaraďujú práce, pri ktorých nie je riziko poškodenia zdravia zamestnanca vplyvom práce a pracovného prostredia, alebo miera zdravotného rizika z expozície faktorom práce a pracovného prostredia je akceptovateľná.
     (3) Do druhej kategórie sa zaraďujú práce, pri ktorých vzhľadom na riziko nie je predpoklad poškodenia zdravia, ale nedá sa vylúčiť nepriaznivá odpoveď organizmu na záťaž faktormi práce a pracovného prostredia; nepriaznivá odpoveď organizmu na záťaž faktormi práce a pracovného prostredia zahŕňa neočakávanú alebo nepredpokladanú reakciu organizmu, a to vo forme príznaku alebo odlišného znaku vrátane zmenených laboratórnych hodnôt, alebo zmenených funkčných schopností organizmu, v súvislosti s expozíciou danému faktoru práce a pracovného prostredia. Sú to práce, pri ktorých faktory práce a pracovného prostredia neprekračujú limity alebo kritériá ustanovené osobitnými predpismi.34) Miera zdravotného rizika z expozície faktorom práce a pracovného prostredia je vyššia ako u obyvateľov, ale je tolerovateľná. 
     (4) Do tretej kategórie sa zaraďujú práce s vysokou mierou zdravotného rizika z expozície faktorom práce a pracovného prostredia, pri ktorých
a)	expozícia zamestnanca faktorom práce a pracovného prostredia nie je znížená technickými opatreniami alebo organizačnými opatreniami na úroveň ustanoveného limitu a na zníženie rizika je potrebné vykonať iné špecifické ochranné opatrenia vrátane použitia osobných ochranných pracovných prostriedkov,
b)	je expozícia zamestnanca faktorom práce a pracovného prostredia znížená technickými opatreniami alebo organizačnými opatreniami na úroveň ustanoveného limitu, ale 
1.	vzájomná kombinácia a pôsobenie faktorov práce a pracovného prostredia môžu poškodiť zdravie, alebo
2.	zisťujú sa zdravotné zmeny u zamestnancov vo vzťahu k pôsobiacim faktorom,
c)	nie sú ustanovené limity, ale nepriaznivá odpoveď organizmu poukazuje na možné špecifické pôsobenie faktorov práce a pracovného prostredia a  expozícia faktorom práce a pracovného prostredia môže u zamestnanca spôsobiť poškodenie zdravia.
     (5) Do štvrtej kategórie sa zaraďujú len výnimočne na obmedzený čas, najviac na jeden rok, práce s veľmi vysokou mierou zdravotného rizika z expozície faktorom práce a pracovného prostredia;  sú to práce,
a)	pri ktorých nie je možné znížiť technickými opatreniami alebo organizačnými opatreniami  expozíciu zamestnanca faktorom práce a pracovného prostredia na úroveň ustanovených limitov a expozícia faktorom práce a pracovného prostredia prekračuje kritériá na zaradenie práce do tretej kategórie a je potrebné vykonať iné špecifické ochranné opatrenia vrátane použitia osobných ochranných pracovných prostriedkov,
b)	ktoré podľa miery expozície jednotlivým faktorom práce a pracovného prostredia patria do tretej kategórie, ale 
1.	vzájomná kombinácia a pôsobenie faktorov práce a pracovného prostredia zvyšuje riziko poškodenia zdravia, alebo
2.	zisťujú sa zdravotné zmeny u zamestnancov vo vzťahu k pôsobiacim faktorom.
      (6) Rizikovou prácou je práca zaradená do tretej a štvrtej kategórie. O zaradení práce do tretej kategórie a štvrtej kategórie, o zmene alebo vyradení práce z tretej kategórie a štvrtej kategórie rozhoduje príslušný orgán verejného zdravotníctva na základe návrhu zamestnávateľa, fyzickej osoby - podnikateľa, ktorý nezamestnáva iné fyzické osoby, alebo z vlastného podnetu.“.
50.	§ 34 vrátane nadpisu znie:
„§ 34
Ochrana zamestnancov pred elektromagnetickým poľom pri práci
    (1) Zamestnávateľ, ktorý používa zdroj elektromagnetického poľa alebo prevádzkuje zdroj elektromagnetického poľa, je povinný zabezpečiť v súlade s osobitným predpisom41) technické, organizačné a iné opatrenia, ktoré vylúčia alebo znížia expozíciu zamestnancov na najnižšiu možnú a dosiahnuteľnú úroveň a zabezpečia ochranu zdravia a bezpečnosť zamestnancov.
(2) Výnimku z požiadaviek uvedených v osobitnom predpise41a) povolí príslušný orgán verejného zdravotníctva na základe žiadosti zamestnávateľa alebo príslušného ministerstva; žiadosť o povolenie výnimky obsahuje
a)	dôvod žiadosti, zohľadnenie špecifík pracoviska, vykonávanej práce a pracovných postupov, prístrojového vybavenia a iné dôvody, 
b)	počet zamestnancov, na ktorých sa výnimka vzťahuje, 
c)	posúdenie rizika, ktoré preukazuje prekročenie limitných hodnôt expozície elektromagnetickému poľu, 
d)	opatrenia na ochranu zdravia a bezpečnosti  pri práci zamestnancov, na ktorých sa výnimka vzťahuje.
(3) Príslušný orgán verejného zdravotníctva podľa odseku 2 v rozhodnutí o povolení výnimky určí podmienky, ktoré sa musia splniť, aby sa výsledné riziká znížili na najnižšiu možnú mieru a aby sa exponovaní zamestnanci podrobili zdravotnému dohľadu, ak je to potrebné (§ 30e ods. 12). Príslušný orgán verejného zdravotníctva výnimku povolí najviac na dva roky a zruší ju bezodkladne, ak pominú skutočnosti, ktoré viedli k jej povoleniu.
(4) Výnimku z požiadaviek uvedených v osobitnom predpise41b) na vykonávanie vojenských činností povolí orgán verejného zdravotníctva Ministerstva obrany Slovenskej republiky. Rozhodnutie o výnimke obsahuje 
a) počet zamestnancov, na ktorých sa výnimka vzťahuje, 
b) podmienky, ktoré sa musia splniť, aby sa výsledné riziká znížili na najnižšiu možnú mieru, vrátane zdravotného dohľadu exponovaných zamestnancov, ak je to potrebné (§ 30e ods. 12),
c) opatrenia na ochranu zdravia a bezpečnosti pri práci zamestnancov, na ktorých sa výnimka vzťahuje. 

(5) Orgán verejného zdravotníctva Ministerstva obrany Slovenskej republiky výnimku podľa odseku 4 povolí najviac na dva roky a zruší ju bezodkladne, ak pominú skutočnosti, ktoré viedli k jej povoleniu.

(6) Príslušný orgán verejného zdravotníctva podľa odsekov 2 a 4 bezodkladne informuje o povolených výnimkách úrad verejného zdravotníctva.“.

Poznámky pod čiarou k odkazom 41 až 41b znejú:
„41) Nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 209/2016 Z. z. o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách na ochranu zamestnancov pred rizikami súvisiacimi s expozíciou elektromagnetickému poľu.
41a) § 3 ods. 6 písm. c) nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 209/2016 Z. z. 
41b) § 3 ods. 6 písm. b) nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 209/2016 Z. z.“.
 
51.	Šiesta časť vrátane nadpisu sa vypúšťa.
Poznámky pod čiarou k odkazom 48 až 61 sa vypúšťajú.
  
52.	V § 48 ods. 1 sa vypúšťa písmeno a).
Doterajšie písmená b) až d) sa označujú ako písmená a) až c).

53.	V § 48 ods. 2 sa vypúšťa písmeno a).
Doterajšie písmená b) až d) sa označujú ako písmená a) až c).

54.	V § 48 ods. 3 písm. b) znie:
„b) vykonáva vyšetrenia a identifikáciu biologických a chemických faktorov,“.

55.	V § 48 ods. 5 sa vypúšťajú písmená e) a f).
Doterajšie písmená g) až l) sa označujú ako písmená e) až j).

56.	§ 49 sa vypúšťa.

57.	V § 52 ods. 1 písm. a) sa slová „a ods. 3 až 5“ nahrádzajú slovami „a ods. 3 a 4“.

58.	V § 52 sa odsek 1 dopĺňa písmenom r), ktoré znie:
„r) umiestňovať na trh len tie nové potraviny, ktoré sú povolené Komisiou a zaradené do Únijného zoznamu povolených nových potravín, alebo ktoré sa používajú v potravinách alebo na nich v súlade s podmienkami použitia a požiadavkami na ich označovanie podľa osobitného predpisu.65a)“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu 65a znie:
„65a) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2283 z 25. novembra 2015 o nových potravinách, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1169/2011, ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 258/97 a nariadenie Komisie (ES) č. 1852/2001 (Ú. v. L 327/1, 11.12. 2015).“.
59.	V § 52 ods. 6 písm. a) sa slová „podľa § 48 ods. 1 písm. b)“ nahrádzajú slovami „podľa § 48 ods. 1 písm. a)“.

60.	V § 57 sa vypúšťajú odseky 33 až 41.
Doterajšie odseky 42 až 55 sa označujú ako odseky 33 až 46.

61.	V § 57 ods. 33 sa za písmeno k) vkladá nové písmeno l), ktoré znie:
„l) nesplní si povinnosť podľa § 52 ods. 1 písm. r),“.
Doterajšie  písmeno l) sa označuje ako písmeno m).
62.	V § 57 ods. 41 písm. a) sa slová „37 až 39, 41 až 48“ nahrádzajú slovami „33 až 39“.

63.	V § 57 ods. 41 písmeno d) sa vypúšťa.

64.	V§ 59 ods. 2 sa vypúšťa písmeno b).
Doterajšie písmená c) až f) sa označujú ako písmená b) až e). 
65.	V § 59 sa vypúšťa odsek 3.

66.	V § 62 sa vypúšťajú písmená t) až v).
Doterajšie písmená w) až z) sa označujú ako písmená t) až v).

67.	Prílohy č. 2 a 4 sa vypúšťajú.

Čl. IX
      Tento zákon nadobúda účinnosť 1. januára 2018 okrem ustanovení uvedených v čl. I § 127, ods. 2 a 3, § 129, 131  a 133 ods. 1, ktoré nadobudnú účinnosť 1. januára 2024.