Author: Lubos Kubus
Last saved by: Duricova Elena

vznesené Pripomienky v rámci medzirezortného pripomienkového konania

Nariadenie vlády Slovenskej republiky, ktorým sa ustanovuje suma minimálnej mzdy na rok 2017

Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných | 29 / 5

Subjekt | Pripomienka | Typ

AZZZ SR

predloženému materiálu
AZZZ SR zásadne nesúhlasí s predloženým návrhom, nakoľko medziročný nárast minimálnej mzdy o 7,4% bude mať negatívny dopad na podnikateľské prostredie.

Z

GPSR

K názvu
Názov nariadenia vlády odporúčame upraviť podľa bodu 18 prílohy č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády SR.

O

KOZSR

NARIADENIE VLÁDY SLOVENSKEJ REPUBLIKY ktorým sa ustanovuje suma minimálnej mzdy na rok 2017
KOZ SR, tak ako uviedla vo svojom stanovisku na HSR, oceňuje snahu MPSVaR SR o kompromis medzi návrhmi sociálnych partnerov, ktorý predstavuje rast minimálnej mzdy o 4,5 percentuálneho bodu vyššie, ako jej minimálny nárast, vyplývajúci z valorizačného mechanizmu úpravy sumy minimálnej mzdy podľa § 8 ods. 2 zákona. Avšak, KOZ SR v rámci svojho cieľa pokračovať v trende zvyšovania minimálnej mzdy v súlade s európskou koncepciou boja proti fenoménu pracujúcej chudoby spôsobom, aby dosiahla výšku 60% priemernej mzdy v národnom hospodárstve, predkladá vlastný návrh na úpravu minimálnej mzdy pre rok 2017. Zvýšenie minimálnej mzdy na rok 2016 na 405€ s ponechanou odvodovou odpočítateľnou položkou vo výške 380€ zabezpečuje čistú minimálnu mzdu vo výške 355€. Táto čistá minimálna mzda je len nad hranicou rizika chudoby roku 2014. Cieľom KOZ SR naďalej zostáva zabezpečiť plnenie odporúčania Európskeho výboru sociálnych práv, podľa ktorého by podiel minimálnej mzdy na priemernej mal dosahovať 60%. Slovensko patrí medzi krajiny s najnižším podielom minimálnej mzdy na priemernej v rámci Európskej únie. Nakoľko sa v nasledujúcom období očakáva pozitívny vývoj makroekonomických ukazovateľov, malo by dôjsť k miernemu nárastu cien, ako aj k nárastu disponibilného príjmu domácnosti navrhujeme zvýšenie sumy minimálnej mzdy na rok 2017 v sume 442€ a z nej odvíjajúcu sa minimálnu hodinovú mzdu na 2,540 eura, čo predstavuje percentuálne zvýšenie na úrovni + 9,1%. Toto zvýšenie zabezpečí priblíženie sa odporúčaniu Európskeho výboru sociálnych práv a predpokladaný podiel minimálnej mzdy na priemernej mzde vo výške 46,53%, čo je navýšenie podielu z roku 2016 o 2 p. b. Na základe našich odhadov hranice rizika chudoby na Slovensku (EUSILC), možno konštatovať, že suma minimálnej mzdy vo výške 442€ mesačne zabezpečí zamestnancom čistú mzdu, ktorá bude nad touto hranicou. KOZ SR opätovne zdôrazňuje, že prekročenie podielu minimálnej mzdy na priemernej mzde, tak ako to odporúča Európska sociálna charta vo vybraných krajoch SR je zabezpečené, nie výškou minimálnej mzdy, ale príliš nízkymi mzdami v daných krajoch, ktoré sú pod celoslovenským priemerom.

Z

KSK

celému materiálu
bez pripomienok

O

MFSR

Všeobecne
Názov právneho predpisu je potrebné zosúladiť s bodom 18 prílohy č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády SR.

O

MFSR

Všeobecne
V doložke vybraných vplyvov je potrebné v a) bode 9. v časti Vplyvy na rozpočet verejnej správy v riadku „z toho rozpočtovo zabezpečené vplyvy“ označiť políčko „Áno“ nakoľko z analýzy vplyvov na rozpočet vyplýva, že vykrytie zvýšených výdavkov bude v jednotlivých rokoch zabezpečené v rámci schválených limitov dotknutých subjektov rozpočtu verejnej správy, b) analýze vplyvov na rozpočet v tabuľkách č. 4 a 5 v záhlaví upraviť roky, ktorých sa predmetný vplyv týka, nakoľko sú uvedené nesprávne.

O

MKSR

materiálu
Bez pripomienok.

O

MOSR

celému materiálu
Bez pripomienok.

O

MPRVSR

predkladacej správe
Predkladaciu správu odporúčame dať do súladu s článkom 18 Legislatívnych pravidiel vlády.

O

MSSR

K názvu návrhu právneho predpisu
K názvu návrhu právneho predpisu Názov právneho predpisu je potrebné (vo vlastnom materiály) zosúladiť s bodom 18 Prílohy č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky.

O

MŠVVaŠSR

celému materiálu
k celému materiálu: Bez pripomienok.

O

MZVaEZSR

celému materiálu
bez pripomienok

O

MŽPSR

celému materiálu
bez pripomienok

O

NBS

z formálneho hľadiska
Z formálneho hľadiska navrhujeme v časti materiálu s názvom „Analýza vplyvov na rozpočet verejnej správy na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie“ v tabuľkách č. 4 a 5 upraviť hlavičku na horizont 2016 – 2019 konzistentne s tabuľkou č. 1.

O

PMÚSR

celému materiálu
bez pripomienok

O

RÚZSR

1. Zásadná pripomienka k návrhu nariadenia ako celku
Navrhuje sa zvýšenie sumy mesačnej minimálnej mzdy na rok 2017 na 435 eur mesačne ( 2,500 eura na hodinu). Zvýšenie sumy minimálnej mzdy v tzv. hrubom vyjadrení o 30 eur mesačne znamená medziročný nárast o 7,4 %. RÚZ s predloženým návrhom nesúhlasí a nakoľko predložené zvýšenie považuje za príliš razantné. RÚZ dlhodobo upozorňuje na negatívne dopady minimálnej mzdy na zamestnanosť. Preto ak vlády SR chce splniť svoj cieľ zvyšovania minimálnej mzdy až na úroveň 500 eur v roku 2020 (čo bude mať podľa nášho názoru negatívne dopady na ekonomiku SR) navrhujeme menej razantné postupné zvýšenie. Vzhľadom k doposiaľ neúspešnému priebehu rokovaní so zástupcami zamestnancov RÚZ navrhuje maximálne zvýšenie vo výške 430 eur alebo menej. Súčasne navrhujeme zodpovedajúcim spôsobom upraviť výšku odvodovej odpočítateľnej položky na zdravotné poistenie a úpravu koeficientov minimálnych mzdových nárokov podľa §120 Zákonníka práce. Odôvodnenie: RÚZ dlhodobo upozorňuje na negatívne efekty zvyšovania minimálnej mzdy. Minimálna mzda: 1. spôsobuje nárast nezamestnanosti. Nárast je tým vyšší, čím vyššia je minimálna mzda v porovnaní s trhovou mzdou v danom odvetví. Na Slovensku dlhodobo rastie minimálna mzda rýchlejšie ako mediánová mzda vo všetkých krajoch. 2. najviac škodí nízkopríjmovým a nízkokvalifikovaným skupinám, ktoré zamýšľa chrániť. Nárast miezd jednej skupiny zamestnancov má za následok prepustenie inej skupiny zamestnancov. 3. ovplyvňuje priamo vyše 100-tisíc zamestnancov, teda viac ako 6% ľudí v zamestnaneckom pomere a 300 tisíc nezamestnaných. K zamestnancom treba pripočítať desiatky tisíc pracovných miest, ktoré vyžadujú prácu v noci, či v škodlivom prostredí. Aj výšku ich príplatkov ovplyvňuje minimálna mzda. Od roku 2014 k skupine zamestnaných patria aj desaťtisíce dohodárov, na ktorých sa tiež vzťahuje minimálna hodinová mzda. 4. zasahuje do mzdovej politiky firiem. Nútené navyšovanie mzdy jednej skupiny zamestnancov neumožňuje firme zvyšovať mzdy zamestnancom podľa vlastnej preferencie, resp. výkonu. 5. neznižuje chudobu plošne, ale selektívne. Jednej skupine nízkopríjmových zamestnancov síce pomáha, poškodzuje však ľudí, ktorí v jej dôsledku prídu o prácu, resp. si nevedia nájsť zamestnanie kvôli nižšiemu dopytu po práci zo strany zamestnávateľov. 6. podpisuje sa pod nárast šedej ekonomiky. 7. podpisuje sa pod vyššiu nezamestnanosť mladých. Obmedzuje ich šancu na prvé zamestnanie. Mladí ľudia do 30 rokov tvoria viac ako tretinu všetkých nezamestnaných na Slovensku, v roku 2015 dosahovala nezamestnanosť ľudí vo veku do 25 rokov 26,5 % oproti celoštátnym 11,5 %. 8. má negatívnejšie dopady na regióny s vyššou nezamestnanosťou (resp. nižšou mzdovou úrovňou). S cieľom znížiť (hoci nie úplne eliminovať) dopady týchto negatívnych efektov na ekonomiku navrhujeme zvýšiť minimálnu mzdu v nižšej miere ako je navrhované a zodpovedajúcim spôsobom upraviť výšku odvodovej odpočítateľnej položky na zdravotné poistenie a úpravu koeficientov minimálnych mzdových nárokov podľa §120 Zákonníka práce

Z

Slovak Business Agency

Analýze vplyvov na podnikateľské prostredie
pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie. Podľa bodu 4.5. Jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov (ďalej len „Jednotná metodika“) je predkladateľ v prípade identifikácie akýchkoľvek vplyvov povinný vypracovať príslušnú analýzu, v tomto prípade Analýzu vplyvov na podnikateľské prostredie (ďalej len „analýza vplyvov na PP“). Predkladateľ v analýze vplyvov na PP nezohľadnil vplyv zmeny minimálnej mzdy na platy zamestnancov, ktorých odmeňovanie nie je dohodnuté v kolektívnej zmluve, a ktorým sú zamestnávatelia podľa § 120 ods. (1) zákona č. 311ú2001 Z. z. Zákonníka práce povinný poskytnúť mzdu najmenej v sume minimálneho mzdového nároku určeného pre stupeň náročnosti práce príslušného pracovného miesta. SBA má za to, že predkladateľ nepostupoval správne, keď pri vyčísľovaní nákladov zmeny minimálnej mzdy pre podnikateľov-právnické osoby zahrnul do výpočtu výlučne zvýšené mzdy pre zamestnancov pracujúcich na plný úväzok, pričom abstrahoval od pracujúcich na dohodu o práci vykonávanej mimo pracovného pomeru („dohodári“). Predkladateľ nezahrnul do výpočtu celkových nákladov regulácie taktiež zvýšenie minimálnej nárokovej sumy zamestnanca na mzdové zvýhodnenie za nočnú prácu, mzdovú kompenzáciu za sťažený výkon a na náhradu za neaktívnu časť pracovnej pohotovosti mimo pracoviska. SBA žiada predkladateľa o horeuvedené dopracovanie analýzy vplyvov na PP.

Z

SOCPOIST

celému materiálu
Bez pripomienok

O

SOPK

§ 1 písm. a
Zvýšenie sumy minimálnej mzdy na 435.-Eur považujeme za značné, pričom pre odvetvia textilného, kožiarskeho a obuvníckeho priemyslu to bude znamenať zvýšené náklady v takej miere, že dosiahnutie tejto úrovne bude predpokladať prepúšťanie v týchto odvetviach. V uvedených odvetviach pracuje pracuje veľký počet žien, ktorých priemerný vek je 46 rokov a ich ďalšie uplatnenie na trhu práce bude predstavovať značný problém. Podporujeme návrh sumy minimálnej mzdy navrhnutý AZZZ.

O

SŠHRSR

celému materiálu
bez pripomienok

O

ŠÚSR

§ 1 písm. b
slová „2,500 eura“ odporúčame nahradiť slovami „2,50 eura“.

O

ÚJDSR

celému materiálu
Bez pripomienok

O

Union ZP

§ 1
Navrhuje sa, aby s účinnosťou od 01.01.2017 došlo k zvýšeniu minimálnej mzdy na sumu 435,00 EUR mesačne oproti aktuálnej výške minimálnej mzdy v sume 405,00 EUR mesačne, čo predstavuje nárast o 7,41 %. Union zdravotná poisťovňa, a.s. (ďalej len „Union ZP“) s predloženým návrhom ako takým nesúhlasí a navrhuje, aby výška minimálnej mzdy na rok 2017 ostala v nezmenenej výške. ODÔVODNENIE: Podľa doložky vybraných vplyvov má mať navrhovaná úprava okrem iného aj pozitívny vplyv v oblasti odvodov do poistných fondov, na ktoré svoje zvýšené príjmy zamestnanci so mzdou na úrovni sumy minimálnej mzdy použijú. Uvedené má mať zároveň aj negatívny vplyv na podnikateľské prostredie z dôvodu zvýšenia objemu doplatkov do sumy minimálnej mzdy a odvodov do poistných fondov. Činnosť Union ZP ako zdravotnej poisťovne upravuje zákon č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „ZoZP“). Podľa § 6 ods. 1 písm. c) ZoZP zdravotná poisťovňa prijíma poistné na verejné zdravotné poistenie a prerozdeľuje poistné, pričom za účelom zabezpečenia poskytovania zdravotnej starostlivosti svojom poistencom uzatvára v zmysle § 6 ods. 1 písm. g) v spojitosti s § 7 a § 7a ZoZP s poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti (ďalej len „PZS“) zmluvy o poskytovaní zdravotnej starostlivosti. Výška zmluvne dohodnutých cien medzi Union ZP (ale aj ostatnými zdravotnými poisťovňami) a PZS za jednotlivé zdravotné výkony reflektuje najmä na opodstatnené finančné nároky a potreby PZS a jeho schopnosť predmetnú zdravotnú starostlivosť zabezpečovať. V týchto nárokoch PZS je zahrnuté nie len materiálno technické vybavenie PZS, režijné náklady a zisk, ale na prvom mieste jeho personálne obsadenie zdravotníckymi pracovníkmi v jednotlivých zdravotníckych povolaniach, ktorým PZS za vykonanú prácu v súlade s pracovnoprávnymi predpismi poskytuje mzdu. Každé zvýšenie finančných nárokov a potrieb na strane PZS (či už subjektívne alebo objektívne v dôsledku legislatívnych zmien) sa v každom jednom prípade začne prejavovať vo vyvíjaní tlaku na zdravotné poisťovne s požiadavkou na zvýšenie zmluvne dohodnutých cien. Union ZP na jednej strane pripúšťa, že v prípade osôb, ktorých sa zvýšenie minimálnej mzdy dotkne, dôjde aj k navýšeniu ich odvodov na verejné zdravotné poistenie. Uvedené sa však pochopiteľne prejaví aj zvýšeným finančným zaťažením PZS, ktorý bude požadovať kompenzáciu práve navýšením svojich zmluvných cien od zdravotných poisťovní. Toto zvýšenie nárokov PZS však oveľa viac presiahne sumu prijatého poistného na strane Union ZP. Pre ozrejmenie uvádzame, že zdravotné poisťovne sú vo veľkom množstve prípadov pod nesmiernym tlakom PZS, ktorí zvýšenie zmluvných cien požadujú pod hrozbou ukončenia zmluvného vzťahu. Takpovediac prvé kolo zvýšenia finančných nárokov a potrieb PZS predstavovala novela zákona č. 578/2004 Z. z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorá vstúpila do účinnosti dňa 01.01.2016. V zmysle tejto novely došlo k úprave mzdových nárokov niektorých zdravotníckych pracovníkov aspoň na minimálnu úroveň v prípade PZS (ktorí sú príspevkovou organizáciou v pôsobnosti Ministerstva zdravotníctva SR, štátnym podnikom v zakladateľskej pôsobnosti Ministerstva zdravotníctva SR alebo obchodnou spoločnosťou v zakladateľskej pôsobnosti Ministerstva zdravotníctva SR, v ktorej má štát 100-percentnú majetkovú účasť), ktorí už v dobe pred prijatím novely boli najviac zaťažení dlhmi voči iným subjektom. Je potrebné si uvedomiť, že finančné zdroje v sektore verejného zdravotného poistenia sú značne obmedzené a prudko poklesli najmä z dôvodov už vykonaných legislatívnych úprav – napríklad odpočítateľná položka pre nízkopríjmových zamestnancov, zvýšenie príspevku na prevádzku Národného centra zdravotníckych informácií, pričom v prípade prijatia aj tejto novely došlo k ich výraznému poklesu, keďže v konečnom dôsledku došlo k zvýšeniu požiadaviek PZS na výšku úhrad od zdravotných poisťovní. Finančné zdroje v systéme verejného zdravotného poistenia však nie sú garantované. Keďže zvýšenie minimálnej mzdy na navrhovanú úroveň bude mať nepriaznivý vplyv nie len na podnikateľské prostredie (z pohľadu Union ZP práve na PZS) ale v konečnom dôsledku aj na sektor verejného zdravotného poistenia pre zvýšené nároky PZS, Union ZP navrhuje od zvýšenia minimálnej mzdy na rok 2017 upustiť.

Z

ÚNMSSR | bez pripomienok | O
ÚPVSR | Bez pripomienok. | O
ÚVO | bez pripomienok | O

Verejnosť

procesu tvorby právneho predpisu
V kontexte so súbežne zverejnenou predbežnou informáciou podľa môjho názoru mohlo dôjsť k porušeniu pravidiel tvorby právnych predpisov, resp. minimálne k ich závažnému obchádzaniu: 1. podľa § 9 zákona č. 400/2015 Z. z. o tvorbe právnych predpisov Predkladateľ pred spustením tvorby návrhu právneho predpisu, v záujme informovania verejnosti a orgánov verejnej správy, zverejní na portáli predbežnú informáciu o pripravovanom návrhu právneho predpisu. Predkladateľ v tomto prípade veľmi formálne, úplne popierajúc inštitút predbežnej informácie, splnil dikciu zákona tým, že 5.9. zverejnil predbežnú informáciu, ale v ten istý deň zverejnil aj samotný návrh právneho predpisu, formálne so začiatkom MPK o deň neskôr, ale ešte v lehote na zasielanie vyjadrení k predbežnej informácii 2. legislatívne pravidlá vlády ale hovoria presnejšie (§ 10 ods. 1) - Pred spustením tvorby návrhu zákona, v záujme informovania verejnosti a orgánov verejnej správy v dostatočnom časovom predstihu predkladateľ zverejní na portáli predbežnú informáciu o pripravovanom návrhu zákona. Teda má ísť o dostatočný časový predstih, nie o súbeh 3. S prípravou právneho predpisu by teda malo byť začaté až po skončení procesu vyjadrovania sa k predbežnej informácii, inak možnosť posielať k nej vyjadrenia postráda akýkoľvek zmysel (v čase oznámenia PI už bol právny predpis pripravený a dokonca zverejnený na pripomienkovanie) 4. prípadný argument o "nestíhaní lehôt" a pod. je irelevantný, pretože: a) pri tvorbe právnych predpisov je nutné rešpektovať legislatívne pravidlá tvorby zákonov, b) ak sa odkazuje na časovú tieseň podľa § 7 ods. 5 zákona č. 663/2007 Z. z., potom treba upozorniť na to, že napr. 2.9. bol prvý pracovný deň po uplynutí termínu podľa § 7 ods. 5 citovaného zákona (takže už v tento deň mohla byť zverejnená PI), c) § 7 ods. 5 citovaného zákona hovorí o lehote na predloženie na rokovanie HSR, nie vlády SR (na predloženie na rokovanie vlády SR neustanovuje žiadnu lehotu; hovorí len o tom, že sa tak udeje po predložení na rokovanie HSR). 5. vyššie uvedené podporuje aj to, že namiesto riadnej správy o účasti verejnosti sa objavil len jeden riadok "Správa bude doplnená po ukončení pripomienkového konania k predbežnej informácii." Nuž ale správa o účasti je predsa povinnou náležitosťou predkladaného materiálu, čo sa v tomto prípade nerešpektovalo.

O

VšZP

k celému materiálu
bez pripomienok

O

ZMOS

K návrhu Nariadenia vlády SR ako celku
ZMOS berie na vedomie návrh Nariadenia vlády SR, ktorým sa ustanovuje suma minimálnej mzdy na rok 2017

O

MHSR | Odoslané bez pripomienok |
MDVaRRSR | Odoslané bez pripomienok |
NBÚSR | Odoslané bez pripomienok |
MZSR | Odoslané bez pripomienok |
MPSVRSR | Odoslané bez pripomienok |

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:
O – obyčajná
Z – zásadná