Author: Richterová Lívia
Last saved by: Duricova Elena
Company: Hewlett-Packard Company

Vyhlásenie predkladateľa

o rozporoch k návrhu nariadenia vlády Slovenskej republiky, ktorým sa ustanovuje suma minimálnej mzdy na rok 2017

Návrh nariadenia vlády, ktorým sa ustanovuje suma minimálnej mzdy na rok 2017, sa predkladá na rokovanie vlády Slovenskej republiky s rozporom s Konfederáciou odborových zväzov Slovenskej republiky, Asociáciou zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky a Republikovou úniou zamestnávateľov.

Rozpory a dôvody, pre ktoré ich nebolo možné odstrániť:

1.	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky (ďalej len „KOZ SR“), rozpor v časti:

-	navrhovanej sumy mesačnej minimálnej mzdy na rok 2017

Cieľom KOZ SR naďalej zostáva zabezpečiť plnenie odporúčania Európskeho výboru sociálnych práv, podľa ktorého by podiel minimálnej mzdy na priemernej mal dosahovať 60 %. KOZ SR v rámci svojho cieľa predkladá vlastný návrh na úpravu minimálnej mzdy pre rok 2017 v sume 442 € a z nej odvíjajúcu sa minimálnu hodinovú mzdu na 2,540 eura, čo predstavuje percentuálne zvýšenie na úrovni + 9,1 %. Toto zvýšenie zabezpečí priblíženie sa odporúčaniu Európskeho výboru sociálnych práv a predpokladaný podiel minimálnej mzdy na priemernej mzde vo výške 46,53 %. Na základe našich odhadov hranice rizika chudoby na Slovensku (EUSILC) suma minimálnej mzdy vo výške 442 € mesačne zabezpečí zamestnancom čistú mzdu, ktorá bude nad touto hranicou. KOZ SR opätovne zdôrazňuje, že prekročenie podielu minimálnej mzdy na priemernej mzde je zabezpečené nie výškou minimálnej mzdy, ale príliš nízkymi mzdami v daných krajoch, ktoré sú pod celoslovenským priemerom.

Stanovisko predkladateľa:

Európsky výbor sociálnych práv pri Rade Európy v stanovisku k plneniu záväzku z článku 4 odsek 1 Európskej sociálnej charty v roku 2012 síce uviedol, že súlad s týmto ustanovením charty sa dosiahne, ak čistá minimálna mzda dosiahne aspoň 60 % z čistej priemernej mesačnej mzdy. Neskôr vyjadrenie doplnil (cit.) „Výbor toleruje, ak čistá minimálna mzda tvorí aspoň 50% čistej priemernej mzdy v národnom hospodárstve, ak zmluvný štát preukáže, že osoby poberajúce minimálnu mzdu si z tejto mzdy sú schopné zabezpečiť dôstojné živobytie.“. Slovenská republika sa snaží nielen o rýchlejší rast sumy minimálnej mzdy, ale prijala aj osobitné opatrenie v podobe zavedenia odvodovej odpočítateľnej položky na účely zvyšovania čistej sumy minimálnej mzdy. V prípade, že priemerná mzda za rok 2016 dosiahne sumu 908 eur mesačne (prognóza Inštitútu finančnej politiky Ministerstva financií Slovenskej republiky SR z 19. septembra t.r.), podiel čistej sumy minimálnej mzdy zo sumy 405 eur (355,01 eura mesačne) z čistej sumy priemernej mzdy (697,15 eura) bude predstavovať 50,92 %. Navrhovaná sumy minimálnej mzdy 435 eur mesačne zabezpečí, že za celú Slovenskú republiku dosiahne tento podiel 52 %, čo je v tolerancii podľa vyjadrenia výboru sociálnych práv z apríla 2015. 
Zásadná pripomienka KOZ SR nezohľadňuje nasledujúce skutočnosti: 
-	priemerná mzda za Slovenskú republiku je výrazne dominantne ovplyvnená nadpriemernými mzdami v Bratislavskom kraji, čo je spôsobené najmä postavením Bratislavy ako hlavného mesta Slovenskej republiky s centralizáciou inštitúcií, takže už v súčasnosti podiel čistej minimálnej mzdy (355,01 eura) vo všetkých krajoch okrem Bratislavského kraja prekračuje 55 % čistej priemernej mzdy za kraj za 2. štvrťrok 2016, pričom v dvoch krajoch už prekračuje podiel 60 % - Nitriansky 60,04 % a Prešovský 64,24 %; pre rok 2017 sa očakáva priemerná mzda 940 eur (v čistom 719,60 eura) a podiel 60 % sa prekročí aj za Banskobystrický kraj (v Prešovskom kraji stúpne na takmer 66 %), 
-	diferencované mzdy podľa odvetví, kedy napr. v odvetví  ubytovacích a stravovacích služieb priemerná mzda dosiahla v 1. štvrťroku 2016 iba 489 eur a v 2. štvrťroku 520 eur mesačne (v čistom vyjadrení 428,22 eura, takže v tomto odvetví už súčasná suma minimálnej mzdy v čistom vyjadrení dosahuje 83 %); obdobne v odvetví stavebníctva predstavovala priemerná mzda zamestnanca v I. štvrťroku 609 eur mesačne (v čistom 487,42 eura, podiel 72,8 %),
-	zvýšenie sumy minimálnej mzdy sa dotýka takmer výlučne (z 95 %) zamestnávateľov s počtom do 250 zamestnancov, v ktorých sú mzdy výrazne nižšie, než je priemer za Slovenskú republiku; podľa údajov ŠÚ SR za 1. štvrťrok priemerná mzda v organizáciách do 19 zamestnancov dosiahla 666 eur (v čistom 527,40 eura, podiel čistej MM z čistej PM je 67,3 %) a u zamestnávateľov do 50 zamestnancov len 816 eur (v čistom 632,62, podiel 56,1 %); priemerná mzda zamestnancov u živnostníkov bola 560 eur (v čistom 453,69 eura, podiel 78,2 %); rýchlejšie zvyšovanie sumy minimálnej mzdy najmä v spojení s povinnosťou poskytovať mzdu najmenej vo výške sadzieb minimálnych mzdových nárokov môže u niektorých skupín zamestnávateľov vyvolávať určité problémy.

2.	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky (ďalej len „AZZZ SR“), rozpor v časti:

-	navrhovanej sumy mesačnej minimálnej mzdy na rok 2017

AZZZ SR zásadne nesúhlasí s predloženým návrhom, nakoľko medziročný nárast minimálnej mzdy o 7,4% bude mať negatívny dopad na podnikateľské prostredie. 

Stanovisko predkladateľa:

Z dlhodobého hľadiska od roku 2012 počet nezamestnaných osôb a miera nezamestnanosti neustále klesá: kým v I. štvrťroku 2012 počet nezamestnaných osôb podľa Výberového zisťovania pracovných síl predstavoval 380,3 tisíc, za I. štvrťrok 2016 bol počet nezamestnaných vykázaný na  284,5 tisíc osôb, pričom miera nezamestnanosti za rovnaké obdobie klesla zo 14,1 % na 10,4 %; za 2. štvrťrok 2016 bola miera nezamestnanosti vykázaná na úrovni 9,6 %. Na základe doterajšieho vývoja nie je možné preukázať relevantnú priamu väzbu medzi rastom minimálnej mzdy a vývojom miery nezamestnanosti a súčasná makroekonomická situácia umožňuje takéto zvýšenie sumy minimálnej mzdy.

3.	Republiková únia zamestnávateľov (ďalej len „RÚZ“), rozpor v časti:

-	navrhovanej sumy mesačnej minimálnej mzdy na rok 2017

Zvýšenie sumy minimálnej mzdy v tzv. hrubom vyjadrení o 30 eur mesačne znamená medziročný nárast o 7,4 %. RÚZ považuje navrhované zvýšenie za príliš razantné a navrhuje menej razantné postupné zvýšenie, maximálne na 430 eur alebo menej. RÚZ súčasne navrhuje zodpovedajúcim spôsobom upraviť výšku odvodovej odpočítateľnej položky na zdravotné poistenie a úpravu koeficientov minimálnych mzdových nárokov podľa § 120 Zákonníka práce. 
Zásadný nesúhlas odôvodňuje tým, že minimálna mzda:
-	spôsobuje nárast nezamestnanosti, pričom dlhodobo rastie rýchlejšie ako mediánová mzda vo všetkých krajoch,
-	najviac škodí nízkopríjmovým a nízkokvalifikovaným skupinám, nakoľko nárast miezd jednej skupiny zamestnancov má za následok prepustenie inej skupiny zamestnancov, 
-	ovplyvňuje vyše 100-tisíc zamestnancov a 300 tisíc nezamestnaných, k tomu desiatky tisíc pracovných miest, ktoré vyžadujú prácu v noci, či v škodlivom prostredí, taktiež desaťtisíce dohodárov, na ktorých sa tiež vzťahuje minimálna hodinová mzda, 
-	zasahuje do mzdovej politiky firiem, pretože nútené zvyšovanie mzdy jednej skupiny zamestnancov neumožňuje zvyšovať mzdy zamestnancom podľa vlastnej preferencie,
-	neznižuje chudobu plošne, ale selektívne – časti nízkopríjmových zamestnancov síce pomáha, iná skupina v jej dôsledku príde o prácu, resp. si nenájde zamestnanie,
-	podpisuje sa pod nárast šedej ekonomiky a pod vyššiu nezamestnanosť mladých osôb do 25 rokov veku, u ktorých v roku 2015 dosahovala 26,5 % (celoštátne 11,5 %),
-	má väčšie dopady na regióny s vyššou nezamestnanosťou a nižšou mzdovou úrovňou.
S cieľom znížiť (hoci nie úplne eliminovať) dopady týchto negatívnych efektov na ekonomiku navrhujeme zvýšiť minimálnu mzdu v nižšej miere, upraviť výšku odvodovej odpočítateľnej položky na zdravotné poistenie a koeficienty minimálnych mzdových nárokov v § 120 ZP. 

Stanovisko predkladateľa:

Z dlhodobého hľadiska od roku 2012 počet nezamestnaných osôb ako aj miera nezamestnanosti neustále klesá; na základe doterajšieho vývoja nie je možné preukázať relevantnú priamu väzbu medzi rastom minimálnej mzdy a vývojom miery nezamestnanosti a súčasná makroekonomická situácia umožňuje razantnejšie zvýšenie sumy minimálnej mzdy. Zvyšovanie minimálnej mzdy môže pozitívne vplývať na rast maloobchodného obratu a príjmov z predaja tovaru z dôvodu, že zvýšené príjmy zamestnanci použijú na nákup maloobchodného tovaru a zvýšená kúpyschopnosť obyvateľstva môže nepriamo napomáhať aj pozitívnemu vývoju v oblasti znižovania nezamestnanosti. 
K možnosti úpravy odvodovej odpočítateľnej položky na zdravotné poistenie uvádzame, že jej určenie nie je v kompetencii Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky a rozhodovanie o jej prípadnej úprave závisí od posúdenia Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky a Ministerstva financií Slovenskej republiky. Obdobne možnosť úpravy koeficientov minimálnych mzdových nárokov nesúvisí s predkladaným návrhom nariadenia vlády SR, nakoľko túto zmenu by bolo možné vykonať iba novelou zákona č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce v znení neskorších predpisov.